BepiColombo
![]() | Ez a szócikk vagy bekezdés egy jelenleg zajló űrexpedícióról szól. Az adatok még jelentősen módosulhatnak. Legutóbbi módosítás: 2024. szeptember 6. | ![]() |
BepiColombo | |
![]() | |
Űrügynökség | ![]() ![]() |
Gyártó |
|
Küldetés típusa | 2 orbiter |
Küldetés | |
Célégitest | Merkúr |
Indítás dátuma | 2018 október[1][2] |
Indítás helye | Guyana Űrközpont 3. indítóállás |
Hordozórakéta | Ariane–5[1] |
Megérkezés | 2025 december[2] |
Küldetés vége | 2026[2] |
Meghosszabbítás | +1 év lehetséges |
Az űrszonda | |
Tömeg | induláskor 2300 kg[1] |
Energiaellátás | Napelemek |
Pálya | Merkúr körüli |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz BepiColombo témájú médiaállományokat. |
A BepiColombo az Európai Űrügynökség (ESA) és a Japán Űrügynökség (JAXA) közös projektje, egyben első programjuk a Merkúr kutatására. Ez a projekt a Horizon 2000 egyik alapküldetése. A program keretében az ESA és Japán is egy Merkúr-szonda megépítésével vesz részt, amit közös platform segítségével juttatnak el a bolygóra. A programot dr. Giuseppe "Bepi" Colombo olasz asztrofizikusról nevezték el.
Az űreszköz részei
A program keretében két űrszondát indítanak, amelyek közül a Mercury Planetary Orbitert az ESA, a Mercury Magnetospheric Orbitert pedig a JAXA készíti el. A két szonda egy közös platformon, a Mercury Transfer Module-on utazik, amelyre ionhajtóműveket szerelnek.[3]
Az európai szonda (MPO) a felszínhez közel repül majd, és igyekszik felmérni annak összetételét.[3]
A japán szonda (MMO) társánál magasabb pályára áll, és a bolygó mágneses terét, illetve ritka légkörét vizsgálja majd.[3]
Összehasonlító táblázat az egyéb paraméterekről:
![]() | ![]() | |
---|---|---|
Tömeg | 520 kg | 250 kg |
Teljesítmény | 600 W | 325 W |
Adatátviteli sebesség | 50 kbit/s | 5 kbit/s |
Meghajtás | ion meghajtás | ion meghajtás |
Stabilizáció | 3 tengelyes | 15 1/min (forgás stabilizált) |
Eredetileg egy leszállóegységet is terveztek (Mercury Surface Element - MSE) , de pénzhiány miatt törölték.[forrás?]
A küldetés időzítése
A két szonda indítását eredetileg 2016 júliusára tervezték Ariane–5 rakétával a Francia Guyana-i Kourouban található Guyana Űrközpontból. Egyes alkatrészeket azonban nem sikerült időre legyártani, így az indítás tervezett időpontja 2017-re került át.
Végül a BepiColombo egy Ariane-5 hordozórakétával 2018. október 20-án, magyar idő szerint 3:45-kor startolt a Kourou űrközpontból.[4] 2024 szeptember 4-én az űreszköz végrehajtotta negyedik, utolsó előtti Merkúr melletti elrepülését végleges pályára állása előtt.[5]
A csúszás nem befolyásolja a Merkúrhoz való megérkezés tervezett időpontját, ami 2026. A szondák ekkor a terv szerint leválnak a közös platformról, egymástól függetlenül pályára állnak a Merkúr körül és elkezdik a bolygó tanulmányozását. Az ügynökségek tervei szerint a két űrszonda legalább egy éven át működőképes marad majd.[3]
Jegyzetek
- ↑ a b c BepiColombo (HTML). ESA
- ↑ a b c BepiColombo's journey to Mercury (HTML). ESA
- ↑ a b c d Űrvilág, 2015.04.08.
- ↑ Űrvilág: Úton a BepiColombo. Űrvilág.hu, 2018. október 20. (Hozzáférés: 2020. január 21.)
- ↑ Dávid, Tamási: Remek fotókat készített a BepiColombo a Merkúr melletti 4. elrepülése során (magyar nyelven). Spacejunkie.hu, 2024. szeptember 6. (Hozzáférés: 2024. szeptember 6.)
Források
- BepiColombo az ESA honlapján. esa.int. (Hozzáférés: 2020. január 21.)
- ↑ Űrvilág, 2015.04.08.: Frey Sándor: 2017-re csúszik a Merkúr-szonda. Űrvilág.hu, 2015. április 8. (Hozzáférés: 2016. szeptember 18.)
Csillagászatportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap