Alistál
Alistál (Dolný Štál) | |||
Az alistáli községháza | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kerület | Nagyszombati | ||
Járás | Dunaszerdahelyi | ||
Rang | község | ||
Első írásos említés | 1111 (1254) | ||
Polgármester | Horváth Tamás | ||
Irányítószám | 930 10 | ||
Körzethívószám | 031 | ||
Forgalmi rendszám | DS | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1908 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 63 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 112 m | ||
Terület | 29,99 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Alistál weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Alistál témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség | |||
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Alistál (szlovákul Dolný Štál, 1948-1990 között Hroboňovo) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerület Dunaszerdahelyi járásában. Felistál (szlovákul Horný Štál) és Tőnye (szlovákul Tône) tartozik hozzá.
Fekvése
Dunaszerdahelytől 10 km-re délkeletre, a Csallóközben fekszik.
Élővilága
-
-
- 2022
- 2023
-
Alistálon két gólyafészket tartanak nyilván. 2013-ban 4, 2016-ban 2 fiókát számoltak össze.[2]
Nevének eredete
Nevét a hagyomány szerint az itteni királyi ménesek szálláshelyeiről, az istállókról kapta. 1948 és 1990 között Hroboňovo volt a hivatalos neve, Sámo Bohdan Hroboň (1820-1894) szlovák költőről és filozófusról volt elnevezve.
Története
Első lakói a királyi ménesek csikósai, ellátói voltak. Oklevél 1111-ben említi először.[3] Később csak 1260-ban szerepel egy 1400 körül hamisított okiratban. A 13. században királyi tárnokok tulajdona. Később királyi udvarnokokat is említenek. 1295-ben Szentgyörgyi Ábrahám ismét Csallóközi István fia László számára kéri Alistál birtokát.[4]
A 15. század elején a pozsonyi képtalan pereskedik miatta a Szentgyörgyi család tagjaival, akik 1412-ben megosztoznak rajta. Később az alistáli nemesek hatalmaskodásai miatt 1439-ben és 1458-ban az óbudai apácákkal pereskednek. 1454-ben és 1507-ben a Bazini és Szentgyörgyi grófi család birtoka, akik 1518-ban a Várkonyiakkal pereskednek miatta, majd elzálogosítják nekik.
Az innen származó leghíresebb szobrot, az alistáli Madonnát az esztergomi Keresztény Múzeum 1940-ben vásárolta meg, ma is ott látható. A 16. században lakói református hitre tértek, 1615-re a Csallóköz legnagyobb református egyháza lett.
Vályi András szerint "ALISTÁL. Elegyes falu Poson Vármegyében, lakosai katolikusok, és reformátusok, fekszik a’ Csalóközben. Határbéli földgye ollyan minéműségű mint Felistálnak, harmadik Osztálybéli."[5]
Fényes Elek szerint "Alistál, magyar falu, Pozson vgyében, Szerdahelytől délkeletre 2 órányira. Számlál 435 kath., 13 ev., 481 ref. lak. Ref. anyaszentegyház; sok rétjek, s legelőjök van; a kolompért nagyon termesztik. Ut. p. Somorja."[6]
Pozsony vármegye monográfiája szerint "Alistál, magyar község 192 házzal és 1098 ev. ref. és róm. kath. vallású lakossal, a kik között az ev. reformátusok vannak túlsúlyban. Nevét többen onnan származtatják, hogy hajdan itt lettek volna a királyi istállók. Annyi tény, hogy egy 1268-as oklevél az innen egy órajárásnyira fekvő Szakálosról akként emlékszik meg, hogy ott voltak a királyi ménesek és ott laktak az istállómesterek. Alistálnak csak 1391-ben találjuk első írott nyomát. A néphagyomány azt tartja, hogy a község első telepsei a Lubinszky, Mady, Bozsaki, Ramocsay és Radványi családok voltak. A községhez tartozó dűlők közül a Péterháza és a Bödeháza nevűek régi birtokosok neveit látszanak megörökíteni. A mult század első felében a László család volt a földesura. A községben két templom van. A református templom késői gót stílű és a 15. században épült, a katholikus templom pedig 1786-ban. A mult század elején a községhez tartoztak: Belle, Hidvég, Karáb és Petény puszták. Ezek közül Belle puszta Billye néven már 1296-ban van említve, István fia László birtokaként. Most csak Hidvég puszta és Jázó major tartozik ide. A község körjegyzőségi székhely. Postája van, távírója és vasúti állomása pedig Felistál-Nyárasd."[7]
A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Dunaszerdahelyi járásához tartozott.
Népessége
1910-ben 1043, túlnyomórészt magyar lakosa volt.
2001-ben 1962 lakosa volt, ebből 1848 magyar, 106 szlovák, 3 cseh és 5 egyéb.[8]
2011-ben 1894 lakosából 1742 magyar és 134 szlovák volt.[9]
2021-ben 1908 lakosából 1653 (+38) magyar, 198 (+27) szlovák, (+1) cigány, 6 egyéb és 51 ismeretlen nemzetiségű volt.[10]
Neves személyek
- Felistálon született 1573-ban Dávid Pál pécsi püspök.
- Itt születhetett 1630 körül Farkas Jakab református lelkész.
- Itt született 1921. április 19-én Boda Domokos gyermekgyógyász, egyetemi tanár, a szegedi Gyermekklinika igazgatója.
- Itt szolgált Karaffa János (1973-2021) szlovákiai magyar plébános.
Nevezetességei
- Az alistáli vasútállomás
- Római katolikus templom
- 2022
-
- Az alistáli református templom
-
- 2022
- Világháborús emlékmű
- Zsidó temető
- Tűzoltószertár
-
-
-
-
-
-
- Szent Mártonnak szentelt római katolikus temploma 1450 körül, vagyis a 15. században épült késő gótikus stílusban. 1977-ben restaurálták, míg a tornyot 2004-ben újították fel.
- Református templomát a régi templom helyén építették a 20. század elején.
- Egykor zsinagógája is volt, de ezt 1945 után lebontották.
- Tájházában helytörténeti kiállítás látható.
- Az egykori tőzegbányák elöntött tavain található a Felvidék egyik legnagyobb, több száz egyedet számláló dankasirály fészkelőhelye.[11]
Testvértelepülések
- Győrszentiván
- Biatorbágy
- Nagydobrony
- Csíkpálfalva
- Ludas
- Tárkány
Önkormányzat
Alistál élén a polgármester (1990–1992 között Fazekas István,1992-1994 Bartalos Erzsébet, 1995-1998 Bartalos Erzsébet, 1999-2002 Fazekas István, 2003-2006 Fazekas István, 2007-2010 Németh Tibor, 2011-2014 Csóka Éva, 2015-2018 Horváth Tamás, 2019-2022 Horváth Tamás, 2022- Horváth Tamás) áll, a képviselőtestület 9 tagú.
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ bociany.sk No. 311
- ↑ Püspöki Nagy Péter: Piacok és vásárok kezdetei Magyarországon 1000–1301
- ↑ Wertner Mór 1916: Az 1291. évi magyar–osztrák hadjárat. Hadtörténelmi Közlemények 17, 353.
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai. Pozsony vármegye.
- ↑ http://adatbazis.mtaki.hu/?mtaki_id=105990&settlement_name=
- ↑ A 2011-es népszámlálás adatai. [2013. február 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. február 3.)
- ↑ ma7.sk
- ↑ Hét c. hetilap 1990/1 lapszáma
Források
- 2004 Múltunkról a jelennek. Alistál, Felistál, Tőnye (szerk. Presinszky Lajos)
- Házi Jenő: Pozsony vármegye középkori földrajza. Kalligram Könyvkiadó, Pozsony, 2000, ISBN 80-7149-219-1
- Csánki Dezső 1905: Alistál, Felistál. Magyar Nyelv 1, 123-126.
- Ipolyi Arnold 1859: Magyar műemlékek. Archaeologiai Közlemények 1.
További információk
- Községi honlap
- Községinfó
- A református egyházközség honlapja
- Alistál Szlovákia térképén
- E-obce.sk Archiválva 2007. december 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Alistál a Via Sancti Martini honlapján