Matriisiorganisaatio
![]() | Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan. |
Matriisiorganisaatio on linjaorganisaation ja prosessiorganisaation välimuoto. Matriisi syntyy, kun linjaorganisaation sisään rakennetaan linjoja poikkileikkaavia prosesseja[1].
Matriisiorganisaatio perustuu ristikkäisohjaukseen, jossa yhtäällä ovat esimerkiksi markkinointi- ja tuotantoyksiköiden kaltaiset resurssitekijät sekä toisaalla tulosvastuuyksiköt. Tällaisen organisaation jäsen vastaa toiminnastaan kahdelle tai useammalle taholle.[2]
Matriisiorganisaatiossa organisaation johtamiseen on kaksi perusvaihtoehtoa: johtamistyö voidaan rakentaa
- linjaorganisaation perusteella tai
- prosessien perusteella.
Eräs matriisiorganisaation haasteista on työnjako prosessien ja linjaorganisaation välillä. Prosessien ja linjaorganisaation rajapinnat ovat matriisiorganisaation toimivuuden koetinkiviä, koska niissä kiteytyvät valta- ja vastuukysymykset. Epäselvyydet voivat tulla esille vaikkapa päätöksentekoon ja budjetointiin liittyvissä kysymyksissä, kuten esimerkiksi kenen vastuulla viime kädessä ovat sellaiset palvelut, jotka eivät sijoitu perinteiseen kuntasektorin toimialajakoon.[3]
Esimerkkejä matriisiorganisaatiosta:
- projektiorganisaation jäsen on saman aikaisesti myös linjajohtajan alaisuudesta.
- Suuryritysten eri maiden myyntiyritykset on usein organisoitu siten, että eri maissa on maajohtajat ja linjaorganisaatio, mutta kukin myyjä tai osasto kuuluu eri liiketoiminta-alueeseen, jolla on oma johto.
- Useissa yrityksissä on prosessijohtajia, jotka valvovat ja kehittävät omaa prosessiaan (esimerkiksi tilaus-toimitusprosessi) poikki linjaorganisaation.
Riippuen siitä, onko pääasiallinen johtamisvastuu toiminnoilla vai linjaorganisaatiolla, erotetaan - heikko matriisi (linjalla päävastuu) - vahva matriisi (toiminnolla päävastuu).
2000-luvulla matriisiorganisaatiomalli on yleistynyt Suomen julkishallinnossa[4].
Lähteet
- ↑ Virtanen, Petri & Stenvall, Jari: ”6.3 Prosessien johtaminen”, Julkinen johtaminen, s. 150. Helsinki: Tietosanoma Oy, 2011. ISBN 978-951-885-306-3.
- ↑ Linjaorganisaatio on hierarkkinen. Kauppalehti, 2011, nro 26.7., s. 7.
- ↑ Virtanen, Petri & Stenvall, Jari: ”6.3 Prosessien johtaminen”, Julkinen johtaminen, s. 150–151. Helsinki: Tietosanoma Oy, 2011. ISBN 978-951-885-306-3.
- ↑ Virtanen, Petri & Stenvall, Jari: ”6.3 Prosessien johtaminen”, Julkinen johtaminen, s. 151. Helsinki: Tietosanoma Oy, 2011. ISBN 978-951-885-306-3.