BelAZ
Belorusski Avtomobilnyi Zavod (BelAZ) | |
---|---|
![]() | |
Yritysmuoto | osakeyhtiö OAO |
Perustettu | 1948 |
Kotipaikka | Ul. 40 let Oktjabrja 4, 222160 Žodzina, Minskin alue, ![]() |
Toiminta-alue | maailmanlaajuinen |
Toimiala | metalliteollisuus |
Tuotteet | kaivostyökoneet |
Liikevaihto | 8 513 miljardia BYR eli 750,7 milj. EUR[2] (2012)[3] |
Nettotulos | 1 460 miljardia BYR[3][4] eli 128,7 milj. EUR[2] (2012) |
Henkilöstö | 12 787 (keskimäärin 2012)[3] |
Kotisivu | www |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/The_Soviet_Union_1971_CPA_3999_stamp_%28BelAZ-540_Tipper_Truck%29.jpg/250px-The_Soviet_Union_1971_CPA_3999_stamp_%28BelAZ-540_Tipper_Truck%29.jpg)
BelAZ (valkoven. Беларускі аўтамабільны завод, Belaruski autamabilny zavod, ven. Белорусский автомобильный завод, Belorusski avtomobilnyi zavod, Valko-Venäjän autotehdas) on valkovenäläinen raskaita maansiirtoajoneuvoja sekä kuormaajia valmistava yritys.
Alle 60 kilometriä Minskistä itäkoilliseen sijaitsevassa Žodzinassa[1] kotipaikkaansa pitävä yhtiö perustettiin vuonna 1948, ja se valmisti yli 120 000 ajoneuvoa Neuvostoliiton käyttöön. Neuvostoliiton romahtamisen jälkeisestä uudesta markkinatilanteesta yhtiö selvisi panostamalla tuotekehitykseen. Tuotteita on myyty ympäri maailman erilaisiin olosuhteisiin.
Helmikuussa 2009 ilmoitettiin, että Valko-Venäjän valtion omistama BelAZ kuuluu vuosien 2009-2010 aikana yksityistettävien yritysten joukkoon.[5]
Vuonna 2012 yhtiöllä oli töissä keskimäärin 12 800 henkeä, ollen Žodzinan seudun tärkeimpiä työnantajia. BelAZ kuului nettotuloksella mitattuna (128,7 milj. EUR vuodelta 2012) Valko-Venäjän kymmenen eniten tuottavan osakeyhtiömuotoisten valtionyrityksen joukkoon.[2][3][4] Samana vuonna yhtiö järjesti ensimmäisen osakeantinsa Valko-Venäjän historiassa.[6]
Tuotteet
BelAZ:in tuotevalikoimaan kuuluvat avolouhoksiin ja maanalaisiin kaivoksiin tarkoitetut dumpperit sekä muut kaivostoimintaan liittyvät ajoneuvot ja laitteet. Lisäksi yritys valmistaa tienrakennuslaitteita ja muihin tarkoituksiin suunniteltuja erityiskuljetusvälineitä.
Dumppereissa on yleensä Cumminsin dieselmoottorit ja joko hydromekaaninen tai dieselsähköinen voimansiirto. Niiden kapasiteetit ovat 30–450 tonnin väliltä. Muissa laitteissa käytetään myös TMZ- tai JaMZ-moottoreita. Tienrakennuslaitteita myydään myös nimellä MOAZ.
Historiaa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/1998._Stamp_of_Belarus_0279-0283.jpg/250px-1998._Stamp_of_Belarus_0279-0283.jpg)
- 1948 Žodinon rautatieaseman liepeille perustettiin turpeenkeräyslaitteita valmistava tehdas.[7]
- 1951 tuotevalikoimaa laajennettiin maansiirtoajoneuvoihin, ja yrityksen nimeksi tuli "Dormaš" (ven. Дормаш; дорожное машиностроение, dorožnoje mašinostrojenije, "Tienrakennuslaitevalmistus").[7][8]
- 1958 yrityksen nimeksi vakiintui BelAZ. Aluksi se valmisti MAZ:n kuorma-autoja.[7]
- 1961 valmistettiin ensimmäinen 27 tonnin dumpperi, BelAZ-540.[9] Auto oli kaksiakselinen, puoliohjaamolla varustettu ja sen 375 hv tehoinen moottori oli muunneltu panssarivaunun voimanlähteestä. Sen muunnelmassa, 540A-mallissa, oli 360-hevosvoimainen V12-dieselmoottori. Voimansiirto oli hydromekaaninen ja kolminopeuksinen. Maansiirtolavan voi lämmittää pakokaasulla, mikä paransi kuorman irtoamista. Autosta oli vetoautomuunnelma 540B.[10]
- 1963 valmistettiin 40 tonnin dumpperi, BelAZ-548. Kolme vuotta myöhemmin siitä tehtiin uudistettu versio, BelAZ-548A.[9] Voimanlähteenä oli 560-hevosvoimainen V12-diesel ja autossa oli ilma-nestejousitus. Myös 548:sta oli vetoautomuunnelma 548B.[10]
- 1972 mallistoon tuli 40 tonnin hiilenkuljetusauto BelAZ-7525.[10]
- 1990 esiteltiin 280 tonnin dumpperi.[11]
- 2001 yrityksen pääjohtaja Pavel Maryjaŭ nimitettiin Valko-Venäjän sankariksi.[12]
- 2005 julkaistiin suunnitelma kapasiteetiltaan 320 tonnin BelAZ-75600–mallin valmistamisesta Kuznetskin kaivokselle.
- 2014 esiteltiin BelAZ-75710–maansiirtoajoneuvo, josta tuli 450 tonnin hyötykuormallaan maailman suurin dumpperi.[13] Kapasiteetti on 20% enemmän kuin yhtiön aiemmilla malleilla. Suuremman kuorman takia ohjaavan akseliston ja sen kiinnityskomponenttien valmistukseen oli käytettävä lujaa rakennusterästä.[14] Vuonna 2014 BelAZ-75710:lle myönnettiin Swedish Steel Prize -palkinto.[15]
BelAZ Suomessa
Taivalkoskella toimineessa Mustavaaran kaivoksessa oli kokeiltavana BelAZ-548. Moottorin todettiin olevan riittävän tehokas kokonaispainoltaan yli 70-tonnisen ajoneuvon liikuttamiseksi, mutta alamäkeen täydellä kuormalla kulkiessa jarrut olivat alimitoitetut. Kun kokeilu oli päättynyt, auto kuljetettiin Helsinkiin ajamalla. Matkaan kului neljä päivää.[16]
Lähteet
- ↑ a b Kontakty BelAZ, belaz.by. Arkistoitu 30.5.2013. Viitattu 4.6.2013. (venäjäksi)
- ↑ a b c Official Exchange Rate of the Belarusian Ruble Against Foreign Currencies Set by the National Bank of the Republic of Belarus on a Daily Basis (Vuoden 2012 lopun vaihtokurssi 1,00000 EUR= 11340,00 BYR selviää valitsemalla päiväksi 2012-12-31) National Bank of the Republic of Belarus, nbrb.by. Viitattu 5.6.2013. (englanniksi)
- ↑ a b c d Itogi dejatelnosti OAO (zip-pakattu Excel-tiedosto) (Valko-Venäjän valtionvarainministeriön (finanssiministeriön) sivusto, valtionyhtiöiden taloudelliset tulokset neljännesvuosittain. Vuoden 2012 tunnusluvut löytyvät yhtiöittäin zipattussa Excel-tiedostossa: Ottšet o dejatelnosti OAO za 2012 god. Vaihtoehtoinen sivusto, vuoden 2012 tiedot= Ottšet o dejatelnosti OAO za IV kvartal 2012 goda (14.1.2014)) Valko-Venäjän valtiovarainministeriö, minfin.gov.by. Viitattu 5.6.2013, linkki korjattu 14.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ a b Belaruskali named most profitable OAO in Belarus in 2012 30.5.2013. Valko-Venäjän tietotoimisto BelTA, belta.by. Viitattu 5.6.2013. (englanniksi)
- ↑ Более 200 предприятий будет акционировано в Беларуси в 2009 году 17.2.2009. tut.by -verkkosivusto. Viitattu 17.2.2009. (venäjäksi)
- ↑ BelAZ Truck to hold first Belarusian IPO (englanniksi)
- ↑ a b c Production association BELAZ – Pages of History – 1946–1960 Production association BELAZ. Arkistoitu 26.9.2010. Viitattu 24.10.2010. (englanniksi)
- ↑ Производственное объединение «БЕЛАЗ» – СТРАНИЦЫ ИСТОРИИ – 1946–1960 Производственное объединение «БЕЛАЗ». Arkistoitu 10.3.2010. Viitattu 24.10.2010. (venäjäksi)
- ↑ a b Production association BELAZ – Pages of History – 1960–1966 Production association BELAZ. Arkistoitu 1.1.2009. Viitattu 24.10.2010. (englanniksi)
- ↑ a b c Miller, Denis (toim.): Maailman moottoriajoneuvot – Hyötyajoneuvot vuodesta 1769 nykypäivään – BelAZ, s. 89. Turku: Tekninen Kustannusliike Oy, 1987. ISBN 951-9364-32-3.
- ↑ Production association BELAZ – Pages of History – 1978–1995 Production association BELAZ. Arkistoitu 12.12.2009. Viitattu 24.10.2010. (englanniksi)
- ↑ Production association BELAZ – Pages of History – 1996–2001 Production association BELAZ. Arkistoitu 12.12.2009. Viitattu 24.10.2010. (englanniksi)
- ↑ Käsittämättömän kokoinen laite! Tässä on maailman suurin dumpperi (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
- ↑ Swedish Steel Prize Finalists 2014 (englanniksi)
- ↑ High strength steel: Creating stronger, lighter, sustainable products 3.12.2014. World Steel Association. Arkistoitu 14.12.2014. Viitattu 14.12.2014. (englanniksi)
- ↑ Mäkipirtti, Markku: Ajoneuvot Suomessa 2 – Neuvostoliittolaiset autot – BelAZ-548, s. 149–150. Tampere: Apali Oy, 2009. ISBN 978-952-5026-85-6.
Kuvia
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- BelAZ removed from list of high-profit donors (9.1.2014) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (export.by)
- Russo-Balt BelAZ – virallinen jälleenmyyjä (Arkistoitu – Internet Archive)
- Yrityksen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
- BelAZ-mallien kuvia, venäjäksi
- Teknistä tietoa, 3D-malleja (Arkistoitu – Internet Archive)