Synagoga Zasaňská (Přemyšl)
Synagoga Zasaňská (Synagoga Zasańska) | |
---|---|
Místo | |
Místo | Přemyšl, Polsko![]() |
Souřadnice | 49°47′13,05″ s. š., 22°45′54,88″ v. d. |
![]() | |
Základní informace | |
Vojvodství | Podkarpatské |
Architektonický popis | |
Architekt | Wojciech Witoszyński |
Výstavba | 1890 – 1892 |
Odkazy | |
Adresa | plac Unii Brzeskiej 6 |
Kód památky | A-709 z 1972-05-20, A-431 z 1983-06-06, brak numeru z 2006-08-29, A-1493 z 2017-10-18, A-1616 z 2019-06-10 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Synagoga Zasaňská (Synagoga Zasańska w Przemyślu) sloužila po dobu 47 let jako náboženské a sociální centrum asimilované židovské populace v Zasaní (Zasanie – název severní části Přemyšle, nacházející se na levém břehu řeky San). Nyní je jednou ze dvou dochovaných stojících synagog v Přemyšlu, tou druhou je Nová synagoga.
Historie
Synagogu postavili v letech 1890–1892 členové Společnosti izraelského chrámu Zasaňského.[1] Projektantem budovy byl architekt Wojciech Witoszyński a stavitelem byl zpočátku Marceli Pilecki, později neznámý stavitel pod jménem Wilder. Na přelomu let 1927 a 1928 městské úřady synagogu uzavřely kvůli častým konfliktům mezi ortodoxními a asimilovanými Židy.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Zasanie_Synagogue_1.jpg/220px-Zasanie_Synagogue_1.jpg)
Během 2. světové války nacisté interiér synagogy zdevastovali a k východní části přistavěli novou budovu – celek měl sloužit jako elektrárna. Tím se Němci chtěli stát nezávislými na dodávkách elektřiny z východní části města, která byla okupována vojsky Sovětského svazu.
Po válce synagogu využívaly různé dopravní společnosti. V letech 1962–1963 proběhly rozsáhlé stavební úpravy budovy, během nichž byla hlavní modlitební místnost rozdělena železobetonovým stropem a vnitřní výmalba nenávratně zničena. V roce 1994 byl proveden pokus o využití budovy jako umělecké galerie s výstavními sály, kde by bylo prezentováno židovské umění a fotografie připomínající holokaust.[2] V roce 2005 však město budovu prodalo soukromému podnikateli Robertu Błażkowskému.[3] V současné době zůstává budova opuštěná a ve velmi zanedbaném stavu.
Architektura
Zděná budova synagogy byla postavena na pravoúhlém půdorysu s východní orientací. Ve východní části se nacházela hlavní modlitební místnost, v západní předsíň s galerií pro ženy v horním patře. V jihozápadním rohu byla přístavba se schodištěm na ženskou galerii.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Synagoga Zasańska w Przemyślu na polské Wikipedii.
- ↑ Traces of the past: Przemysl [online]. Adam Mickiewicz Institute. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ See Remembrance and Reconciliation – Future projects Archivováno 7. 10. 2007 na Wayback Machine.
- ↑ Synagoga sprzedana (Synagogue sold) [online]. Życie Podkarpackie, 27 July 2005. Dostupné online. (polsky) Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Související články
- Nejstarší synagoga v Přemyšlu
- Stará synagoga v Přemyšlu
- Synagoga Tempel (Přemyšl)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Synagoga Zasaňská na Wikimedia Commons
- Synagoga Zasańska w Przemyślu na portalu Wirtualny Sztetl
Přemyšlské památky | |
---|---|
Budova bývalého Řeckokatolického teologického semináře • Budova Národního muzea Přemyšlska • Hodinová věž • Katedrála Nanebevzetí Panny Marie • Kazimírovský zámek • Lidový dům • Kostel svaté Marie Magdalény a Neposkvrněné Matky Boží • Kostel svaté Terezy a klášter bosých karmelitánů • Kostel svatého Antonína Paduánského • Kostel svatého Jana Křtitele • Kostel Nejsvětější Trojice • Kostel svatého Josefa • Kostel Panny Marie Karmelské • Kostel Panny Marie Ustavičné Pomoci • Kostel svatého Jana Apoštola • Kostel a klášter Panny Marie Bolestné • Národní muzeum Přemyšlska • Nejstarší synagoga v Přemyšlu • Nová synagoga • Palác Lubomírských • Palác řeckokatolických biskupů • Pomník Josefa Švejka • Stará synagoga v Přemyšlu • Synagoga Tempel • Synagoga Zasaňská |