Soroban
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/%DA%86%D8%B1%D8%AA%DA%A9%D9%87_%DA%98%D8%A7%D9%BE%D9%86%DB%8C.jpg/300px-%DA%86%D8%B1%D8%AA%DA%A9%D9%87_%DA%98%D8%A7%D9%BE%D9%86%DB%8C.jpg)
Soroban (japonsky 算盤, そろばん, v českém překladu „počítací podnos“) je počítadlo, jež pochází z Japonska. Je odvozeno od staročínského počítadla suan-pchan, které bylo do Japonska dovezeno ve 14. století.[1][pozn. 1] Stejně jako suan-pchan se i soroban používá dodnes, přestože se mezi lidmi rozšířily praktické a cenově dostupné kapesní kalkulačky.
Historie
Většina historiků zabývajících se sorobanem se shoduje, že jeho kořeny tkví v dovozu staročínského suan-pchanu do Japonska přes Korejský poloostrov kolem 14. století.[1][pozn. 1] Nejstarší známý soroban pochází z roku 1591, kdy jej samuraj Šigekacu Šibei získal darem od státníka Hidejoši Tojotomiho. Jednotlivé korálky a rám byly ručně vyrobeny ze dřeva slivoní a na zdobení bylo použito také stříbro.[3] Japonští obchodníci používali soroban již od jeho zavedení, hojně se však začal používat až v 17. století.[4] Zpopularizoval jej tehdy Móri Šigejoši, který v roce 1622 vydal první japonský text o sorobanu zvaný Warisanšo (割算書), a Micujoši Jošida (吉田光由), jenž o pět let později vydal knihu o aritmetice Džingóki (塵劫記).[3] V ní detailně popsal používání sorobanu k různým praktickým účelům v každodenním životě Japonců a dílo také pomohlo lidem všech společenských vrstev se naučit počítadlo používat.[3]
V průběhu období Edo (1603–1867) se sorobanem detailně zabývalo několik matematiků. Byli jimi například Takakazu Seki, Katahiro Takebe a Kataakiro Takebe, kteří společně sepsali dílo Taisei sankei (大成算経), jež obsahovalo nejen jejich poznatky ohledně počítadla, ale i většinu matematických znalostí té doby.[3] Počítadlo se běžně skládalo ze sedmi korálků, a to ze dvou „nebeských“ horních a pěti „zemských“ spodních. Od té doby se počet korálku v konstrukci sorobanu snižoval.[3] Kolem roku 1850 byl odstraněn jeden horní korálek a v tomto stavu počítadlo vydrželo až do poloviny období Meidži, kdy japonský matematik Irie Garjú odstranil v roce 1891 jeden spodní korálek.[5] Počet korálku se již neměnil a v konstrukci tak zůstali jeden horní a čtyři spodní.[3]
S počítadlem se v japonských školách vyučuje již více než 500 let a je hluboce zakořeněno v základech učení jako forma umění.[6] V období Meidži (1868–1912), a také po druhé světové válce, se vlivem západní kultury začal japonský vzdělávací systém měnit; než o pochopení principů se začalo usilovat spíše o rychlost a odevzdávání výsledků. Počítadla soroban od té doby byla nahrazena kalkulačkami a na základních školách se již nevyžaduje, aby se jej žáci učili používat. Rostoucí obliba kalkulaček v kontextu japonské modernizace vyhnala výuku sorobanu ze státních škol do soukromých poškolních učeben.[7] Dnes se z počítadla stala hra, v jejímž rámci lze složit zkoušku Japonské obchodní a průmyslové komory a získat certifikát a licenci.[8]
Odkazy
Poznámky
- ↑ a b Dle některých zdrojů bylo počítadlo zavedeno kolem roku 1600.[2]
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Soroban na anglické Wikipedii.
- ↑ a b Gullberg 1997, s. 169.
- ↑ FERNANDES, Luis. ee.ryerson.ca [online]. 2013 [cit. 2022-09-07]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2000-03-03. (anglicky)
- ↑ a b c d e f HOSKING, Rosalie Joan; OGAWA, Cukane; MORIMOTO, Micuo. Elementary Soroban Arithmetic Techniques in Edo Period Japan. Kapitola Soroban. MAA Convergence [online]. Červen 2018. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ そろばんの歴史 ー 西欧、中国、そして日本へ. soroban.com [online]. [cit. 2022-09-07]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2018-02-25. (japonsky)
- ↑ FRÉDÉRIC, Louis. Japan encyclopedia. Překlad Käthe Roth. [s.l.]: Harvard University Press, 2005. S. 303, 903. (anglicky)
- ↑ SUZUKI, Daisetz T. Zen and the Japanese Culture. [s.l.]: Princeton University Press, 1959. (anglicky)
- ↑ Soroban in Education and Modern Japanese Society. History of Soroban [online]. [cit. 2022-09-07]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ KODŽIMA, Takaši. The Japanese Abacus: Its Use and Theory. Tokio: Tuttle Publishing, 1954. Dostupné online. ISBN 978-0-8048-0278-9. (anglicky)
Literatura
- BERNAZZANI, David. Soroban Abacus Handbook. [s.l.]: [s.n.], 2005-03-02. (Rev 1.05). Dostupné online. (anglicky)
- GULLBERG, Jan, 1997. Mathematics: From the Birth of Numbers. [s.l.]: W. W. Norton & Company. 1093 s. Dostupné online. ISBN 039304002X, ISBN 978-0393040029. (anglicky)
- HEFFELFINGER, Totton; FLOM, Gary. Abacus: Mystery of the Bead. [s.l.]: [s.n.], 2004. Dostupné online. (anglicky)
- KNOTT, Cargill Gilston. The Abacus, in Its Historic and Scientific Aspects. The Transactions of the Asiatic Society of Japan. 1886, s. 18–72. Dostupné online. (anglicky)
- KODŽIMA, Takaši. Advanced Abacus: Japanese Theory and Practice. Tokio: Tuttle Publishing, 1963. 160 s. ISBN 978-1-4629-0365-8. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Soroban na Wikimedia Commons