Přebuzská hornatina
Přebuzská hornatina | |
---|---|
![]() Dračí skála | |
Nejvyšší bod | 1009 m n. m. (Zaječí vrch) |
Rozloha | 202,75 km² |
Nadřazená jednotka | Klínovecká hornatina |
Sousední jednotky | Jindřichovická vrchovina Jáchymovská hornatina Ostrovská pánev |
Světadíl | Evropa |
Stát | Česko![]() |
![]() ![]() Přebuzská hornatina | |
Horniny | granit, granodiorit, fylit |
Souřadnice | 50°21′35″ s. š., 12°39′25″ v. d. |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Přebuzská hornatina je geomorfologický okrsek v západní části Krušných hor. Je součástí geomorfologického podcelku Klínovecká hornatina a zasahuje do okresů Sokolov a Karlovy Vary.[1] Rozloha okrsku je 202,75 km².[2]
Poloha a sídla
Na severu je hranice uměle vymezena státní hranicí s Německem. Východní hranici tvoří údolí Blatenského potoka a Bystřice. Jižní hranice vede mezi Hroznětínem a Děpoltovicemi, za kterými se stáčí k severozápadu. Zde hranici přibližně vymezují sídla Nový Fojtov, Nejdek, Šindelová, Rotava a Kraslice. Od Kraslic hranice vede nejprve údolím Svatavy a poté údolím Stříbrného potoka k vrchu Kamenáč a ke státní hranici.[1]
Geologie
Z hornin v Přebuzské hornatině převládají granit až granodiorit ze svrchních prvohor. Méně často se vyskytuje kambrický fylit.[2]
Geomorfologie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/NPR_Rolavsk%C3%A1_vrchovi%C5%A1t%C4%9B_%283%29.jpg/220px-NPR_Rolavsk%C3%A1_vrchovi%C5%A1t%C4%9B_%283%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Mal%C3%A9_Je%C5%99%C3%A1b%C3%AD_jezero_%282%29.jpg/220px-Mal%C3%A9_Je%C5%99%C3%A1b%C3%AD_jezero_%282%29.jpg)
Charakteristickým znakem krajiny jsou rozsáhlé plošiny s četnými rašeliništi a skalními útvary mrazového i tropického zvětrávání a odnosu žul. Mezi Nejdkem a Hroznětínem okrsek vybíhá širokým hřbetem k východu.[3]
V geomorfologickém členění Česka má okrsek označení IIIA-2A-1.[2] V rámci Krušných hor sousedí na jihu a na západě s okrskem Jindřichovická vrchovina a na východě s okrskem Jáchymovská hornatina. Krátký úsek hranice mezi Hroznětínem a Děpoltovicemi odděluje Přebuzskou hornatinu od Sokolovské pánve (okrsek Ostrovská pánev).[3]
Významné vrcholy
Nejvyšším vrcholem Přebuzské hornatiny je Zaječí vrch (1009 m n. m.) severně od Nových Hamrů. Další významné vrcholy jsou Jeřábí vrch (965 m n. m.), Čertova hora (987 m n. m.), Dračí skála (953 m n. m.),[2] Tisovský vrch (977[4] m n. m.) nebo Špičák (991 m n. m.).
Ochrana přírody
Velkou část především západní a střední části okrsku zaujímají přírodní parky Přebuz a Jelení vrch. Kromě nich se zde nachází několik maloplošných zvláště chráněných území:[2]
- národní přírodní rezervace Rolavská vrchoviště (nahradila dvojici starších národních přírodních rezervací Velké jeřábí jezero a Velký močál),
- přírodní památka Přebuzské vřesoviště,
- přírodní památka Rašeliniště Haar,
- přírodní rezervace Malé jeřábí jezero,
- přírodní rezervace Oceán.
Reference
- ↑ a b CENIA. Geomorfologická mapa ČR [online]. Praha: Národní geoportál INSPIRE [cit. 2016-09-04]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Zeměpisný lexikon ČR. Hory a nížiny. Příprava vydání Jaromír Demek, Peter Mackovčin. 2. vyd. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, 2006. 582 s. ISBN 80-86064-99-9. Heslo Přebuzská hornatina, s. 364.
- ↑ a b BÍNA, Jan; DEMEK, Jaromír. Z nížin do hor. Geomorfologické jednotky České republiky. 1. vyd. Praha: Academia, 2012. 344 s. ISBN 978-80-200-2026-0. Kapitola IIIA-2A Klínovecká hornatina, s. 114–116.
- ↑ Základní mapa ČR 1 : 50 000 [online]. Zeměměřický úřad [cit. 2022-07-18]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Přebuzská hornatina na Wikimedia Commons