Mělnická kotlina
Mělnická kotlina | |
---|---|
![]() Soutok Labe s laterálním kanálem u Mělníka | |
Nejvyšší bod | 247 m n. m. (Dřínov) |
Rozloha | 428 km² |
Střední výška | 179 m n. m. |
Nadřazená jednotka | Středolabská tabule |
Sousední jednotky | Nymburská kotlina Českobrodská tabule Jizerská tabule Dolnooharská tabule |
Podřazené jednotky | Lužecká rovina Staroboleslavská rovina Všetatská pahorkatina Labsko-vltavská niva Vojkovická rovina Kostelecká rovina Čelákovická pahorkatina |
Světadíl | Evropa |
Stát | Česko![]() |
![]() | |
Horniny | slínovec, jílovec, prachovec, sediment |
Povodí | Labe, Vltava |
Souřadnice | 50°16′22″ s. š., 14°34′18″ v. d. |
Identifikátory | |
Kód geomorf. jednotky | VIB-3C |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Mělnická kotlina je geomorfologický podcelek v severozápadní části Středolabské tabule ležící v okresech Mělník, Nymburk, Mladá Boleslav a Praha-východ Středočeského kraje a v okrese Litoměřice Ústeckého kraje.
Poloha a sídla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Kralupy_od_Lob%C4%8De.jpg/250px-Kralupy_od_Lob%C4%8De.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Brandys_nad_labem.jpg/250px-Brandys_nad_labem.jpg)
Území podcelku se rozkládá zhruba mezi městy Kralupy nad Vltavou na západě, Liběchov na severu, Lysá nad Labem na východě a Český Brod na jihovýchodě. Dále do podcelku zasahují, nebo zcela uvnitř leží města Mělník, Neratovice, Brandýs nad Labem-Stará Boleslav a Čelákovice.
Geomorfologické členění
Podcelek Mělnická kotlina (dle značení Jaromíra Demka VIB–3C) náleží do celku Středolabská tabule. Dále se člení na okrsky Lužecká rovina (VIB–3C–1) na severozápadě, Staroboleslavská rovina (VIB–3C–2) v centru a na východě, Všetatská pahorkatina (VIB–3C–3) na severu, Labsko-vltavská niva (VIB–3C–4) protínající jednotku, Vojkovická rovina (VIB–3C–5) na západě, Kostelecká rovina (VIB–3C–6) na jihu a Čelákovická pahorkatina (VIB–3C–7) na jihovýchodě.[1]
Podle členění Balatky a Kalvody[2] má Mělnická kotlina jen 3 okrsky, které jsou územně rozsáhlejší (Lužecká kotlina, Staroboleslavská kotlina, Všetatská pahorkatina).
Kotlina sousedí s dalšími podcelky Středolabské tabule (Nymburská kotlina na východě a Českobrodská tabule na jihu) a s celky Jizerská tabule na severu a Dolnooharská tabule na západě.[1]
Kompletní geomorfologické členění celé Středolabské tabule uvádí následující tabulka:
Geomorfologické členění Středolabské tabule | ||
---|---|---|
ČESKÁ VYSOČINA • Česká tabule • Středočeská tabule | ||
NYMBURSKÁ KOTLINA | Sadská rovina | |
Milovická tabule | ||
Poděbradská rovina | ||
Ovčárská pahorkatina | Oškobrh (287 m) | |
Středolabská niva | ||
ČÁSLAVSKÁ KOTLINA | Žehušická kotlina | |
Ronovská tabule | U Písku (341 m) | |
Labsko-klejnárská niva | ||
MĚLNICKÁ KOTLINA | Lužecká rovina | |
Staroboleslavská rovina | ||
Všetatská pahorkatina | ||
Labsko-vltavská niva | ||
Vojkovická rovina | Dřínov (247 m) | |
Kostelecká rovina | ||
Čelákovická pahorkatina | ||
MRLINSKÁ TABULE | Královéměstecká tabule | |
Rožďalovická tabule | Ostrá hůrka (278 m) | |
ČESKOBRODSKÁ TABULE | Kojetická pahorkatina | |
Čakovická tabule | ||
Bylanská pahorkatina | ||
Kouřimská tabule | Dílce (366 m) | |
Kolínská tabule | ||
PROVINCIE • Subprovincie • Oblast / Celek / PODCELEK • Okrsek • Vrchol |
Nejvyšší vrcholy
Nejvyšším vrcholem Mělnické kotliny je Dřínov (247 m n. m.).
- Dřínov (247 m), Vojkovická rovina
- Cecemín (238 m), Všetatská pahorkatina
- Záboří (229 m), Všetatská pahorkatina
- Šibeňák (205 m), Čelákovická pahorkatina
- Jenišovický vrch (188 m), Lužecká rovina
Odkazy
Reference
- ↑ a b DEMEK, Jaromír; MACKOVČIN, Peter, a kolektiv. Zeměpisný lexikon ČR: Hory a nížiny. 2. vyd. Brno: AOPK ČR, 2006. 582 s. ISBN 80-86064-99-9.
- ↑ BALATKA, Břetislav; KALVODA, Jan. Geomorfologické členění reliéfu Čech. Praha: Kartografie Praha, 2006. ISBN 80-7011-913-6.
Externí odkazy
- Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)