Lubenec
Lubenec | |
---|---|
Bývalý zámek, později porcelánka v části Jelení | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Podbořany |
Obec s rozšířenou působností | Podbořany (správní obvod) |
Okres | Louny |
Kraj | Ústecký |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°7′56″ s. š., 13°18′48″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 303 (2024)[1] |
Rozloha | 36,65 km²[2] |
Nadmořská výška | 373 m n. m. |
PSČ | 439 83, 441 01 |
Počet domů | 464 (2021)[3] |
Počet částí obce | 10 |
Počet k. ú. | 9 |
Počet ZSJ | 10 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Podbořanská 51 439 83 Lubenec [email protected] |
Starosta | Jiří Chaloupecký |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Lubenec | |
Další údaje | |
Kód obce | 566438 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obec Lubenec (německy Lubenz) se nachází v okrese Louny v Ústeckém kraji. Žije v ní přibližně 1 300[1] obyvatel.
Název
Původní název Luben byl odvozen ze slovanského slova lub s významem stromová kůra a vztahoval se nejspíše ke dvoru nebo rybníku (pokrytém kůrou). Příponou -ec později vznikla jeho zdrobnělina. V historických pramenech se jméno objevuje ve tvarech: Luben (1115), in Lubenec (1356), in Lubencz (1361), Lubenecz (1369), in Libenczi (1415), in Lubencz (1437), in Lubenczi (1447), u Lubence (1474), ve vsi Lubenczy (1542), v městečko Lubenecz (1579), Lubentz a Liebentz (1651), Libenz a Lubenc (1785) nebo Lubenz a Lubenec (1847).[4]
Historie
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1115, kdy zde byla zastávka na obchodní stezce.[5]
V letech 1938 až 1945 byl Lubenec přičleněn (v důsledku uzavření Mnichovské dohody) k nacistickému Německu.
Dne 28. dubna 1945 procházel Lubencem pochod smrti z Johanngeorgstadtu do Terezína; oběti pochodu zde byly pochovány v hromadném hrobě.[6]
Referendum proti úložišti
Správa úložišť radioaktivních odpadů hledá místo pro ukládání vyhořelého vysoce radioaktivního odpadu z jaderných elektráren a jako jedna z potenciálních lokalit byla vybrána oblast Čertovka zasahující území obcí Blatno, Lubenec, Tis u Blatna a Žihle. Koncem června 2012 proběhlo v Lubenci referendum, ve kterém většina obyvatel odmítla byť i jen geologický průzkum příštího úložiště.[7]
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 797 obyvatel (z toho 364 mužů), z nichž bylo 51 Čechoslováků, 723 Němců, čtyři Židé a devatenáct cizinců. Většina se hlásila k římskokatolické církvi, ale žilo zde také šest evangelíků, jeden člen církve československé, čtyřicet židů, tři členové jiných církvi a sedm lidí bez vyznání.[8] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 1 006 obyvatel: 148 Čechoslováků, 843 Němců, tři lidi jiné národnosti a dvanáct cizinců. Stále převládala výrazná římskokatolická většina, ale 28 lidí bylo evangelíky, sedm členy církve československé, 34 izraelské, jeden člověk se hlásil k jiné církvi a 21 lidí bylo bez vyznání.[9]
Obec Lubenec | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | |
Obyvatelé | 3 051 | 2 958 | 2 645 | 2 663 | 2 636 | 2 504 | 2 766 | 1 598 | 1 731 | 1 628 | 1 609 | 1 508 | 1 555 | 1 590 |
Místní část Lubenec | ||||||||||||||
Obyvatelé | 932 | 975 | 901 | 948 | 962 | 939 | 1 164 | 805 | 1 005 | 1 036 | 1 151 | 1 200 | 1 237 | 1 173 |
Domy | 138 | 143 | 143 | 149 | 156 | 165 | 202 | 195 | 263 | 185 | 178 | 243 | 274 | 293 |
Tabulka zahrnuje údaje z části Jeleny. Data z roku 1961 zahrnují i domy z místních částí Dolní Záhoří, Horní Záhoří, Libkovice, Libyně, Řepany a Vítkovice. |
Pamětihodnosti
- Kostel sv. Vavřince doložený v letech 1352–1355. Nově postavený 1847.[5]
- Fara z 18. století
- Kaplička Panny Marie
- Socha svatého Floriána u hřbitova
- Pomník 60 obětí pochodu smrti na hřbitově[12]
- Bývalá porcelánka (čp. 254) se zámečkem. Areál slouží jako domov pro seniory.[13]
- Dřevěný kříž s plechovým korpusem
- Socha svatého Šebestiána a podstavec sochy svatého Řehoře – nacházejí se u kostela svatého Vavřince[14]
- Socha svatého Jana Nepomuckého u pošty
Osobnosti
- Alfred Kohn (1867–1959), český histolog, narodil se v Libyni.[15]
- Franz Tobisch (1868–1917), lékař a politik německé národnosti, na počátku 20. století poslanec Českého zemského sněmu a Říšské rady.[16]
Části obce
Doprava
Obcí vede dálnice D6 z Prahy do Karlových Varů a silnice II/226 z Podbořan do Žlutic. Obec leží v tarifní zóně 953 Dopravy Ústeckého kraje a je obsluhována železniční linkou U57 Rakovník - Lubenec - Žlutice a autobusovými linkami 345 Plasy - Žihle - Lubenec, 371 Žlutice - Lubenec - Valeč a 745 Žatec - Podbořany - Lubenec.
Galerie
- Novogotický kostel sv. Vavřince z roku 1847
- Barokní fara
- Příjezd do vsi
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ PROFOUS, Antonín. Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam změny. Svazek II. CH–L. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1949. 706 s. Heslo Lubenec, s. 684, 685.
- ↑ a b Toulavá kamera 1, str. 41, ISBN 80-7316-228-8
- ↑ Z 900 vězňů přežilo 28. Místa Paměti národa [online]. [cit. 2023-06-19]. Dostupné online.
- ↑ Lubenec: 517 hlasů bylo proti průzkumu, 111 bylo pro
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 261.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 406.
- ↑ Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 398, 399. Archivováno 15. 12. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Český statistický úřad. Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 305. Archivováno 17. 4. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ PADEVĚT, Jiří. Krvavé finále. Jaro 1945 v českých zemích. 1. vyd. Praha: Academia, 2015. 684 s. ISBN 978-80-200-2464-0. Heslo Lubenec, s. 384–385.
- ↑ Seniorcentrum Camino
- ↑ Lubenec – Záznam v databázi monumnet [online]. Národní památkový ústav, 2003–2011 [cit. 2012-03-03]. Dostupné online.
- ↑ Alfred Kohn – špičkový vědec, kterému nacisté chystali smrt. Plus [online]. 2017-03-09 [cit. 2023-06-19]. Dostupné online.
- ↑ LIŠKOVÁ, Marie. Slovník představitelů zemské samosprávy v Čechách 1861-1913. Praha: SÚA, 1994. 379 s. Dostupné online. ISBN 8085475138. S. 328.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lubenec na Wikimedia Commons
- Lubenec v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Encyklopedické heslo Jelení v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části obce Lubenec | |
---|---|
Části obce | |
Ostatní |
Města, městyse a obce okresu Louny | |
---|---|
Bitozeves • Blatno • Blažim • Blšany • Blšany u Loun • Brodec • Břvany • Cítoliby • Čeradice • Černčice • Deštnice • Dobroměřice • Domoušice • Holedeč • Hříškov • Hřivice • Chlumčany • Chožov • Chraberce • Jimlín • Koštice • Kozly • Krásný Dvůr • Kryry • Lenešice • Libčeves • Liběšice • Libočany • Libořice • Lipno • Lišany • Líšťany • Louny • Lubenec • Měcholupy • Nepomyšl • Nová Ves • Nové Sedlo • Obora • Očihov • Opočno • Panenský Týnec • Peruc • Petrohrad • Pnětluky • Počedělice • Podbořanský Rohozec • Podbořany • Postoloprty • Raná • Ročov • Slavětín • Smolnice • Staňkovice • Toužetín • Tuchořice • Úherce • Velemyšleves • Veltěže • Vinařice • Vrbno nad Lesy • Vroutek • Vršovice • Výškov • Zálužice • Zbrašín • Žatec • Želkovice • Žerotín • Žiželice | |
legenda: město, městys. |