Kryptomerie japonská
![]() | |
---|---|
![]() | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() téměř ohrožený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | rostliny (Plantae) |
Podříše | cévnaté rostliny (Tracheobionta) |
Oddělení | nahosemenné (Pinophyta) |
Třída | jehličnany (Pinopsida) |
Řád | borovicotvaré (Pinales) |
Podřád | cypřišovité (Cupressaceae) |
Čeleď | cypřišovité (Cupressaceae) |
Rod | kryptomerie (Cryptomeria) |
Binomické jméno | |
Cryptomeria japonica (L.f.) D.Don, 1839 | |
Synonyma | |
| |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT2004.0.64.jpg/220px-Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT2004.0.64.jpg)
Kryptomerie japonská (Cryptomeria japonica) je jediný zástupce monotypického rodu kryptomerie (Cryptomeria). Jsou to stálezelené jehličnaté stromy. Název kryptomerie pochází z řeckého kryptos – tajný a meros – část, protože semena jsou zčásti skryta v paždí šupin.
Původ a rozšíření
Kryptomerie původně pochází z Japonska (Honšú, Šikoku a z Kjúšú) a jihovýchodní Číny (provincie Fu-ťien a Če-ťiang). Je reliktem jurského období (z doby před 208-144 miliony let).
Pěstuje se v parcích a dendrologických zahradách celého mírného pásu. Do Evropy byla introdukována v roce 1842. V Česku byla poprvé vysazena na Sychrově v roce 1845.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Cryptomeria_japonica_cones.jpg/240px-Cryptomeria_japonica_cones.jpg)
Popis
Koruna je kuželovitá a v mládí úzká. S přibývajícím věkem se rozšiřuje. Kořen je kůlovitý s hustými vedlejšími kořeny. Větve jsou odstávající, u země často mohutné, svěšené k zemi, se zdviženými špičkami. Někdy se na zemi vrství. Borku má hnědou, svisle brázditou, podobnou túji. Odlupuje se v proužcích. Jehlice jsou leskle či temně zelené, srpovitě zahnuté, dlouhé 0,5–1 cm a na větvičce vyrůstají ve šroubovici, v 5 podélných řadách. Přes zimu se často zbarvují (nádechy nafialovělé, načervenalé, nahnědlé), ale neopadávají. Na starších větvích se mohou objevovat výmladky.
Samčí šištice jsou žlutohnědé, oválné, nahloučené na konci asi 1 cm dlouhého výhonku. V době zralosti jsou jasně žluté a pyl vypouštějí časně z jara. Samičí šištice mají tvar zelené růžice. Strom je tedy jednodomý. Samčí šištice jsou nahloučené na konci postranních větévek, samičí na konci prýtů. Šišky jsou kulovité, 1–3 cm dlouhé, červenohnědé, dřevnatějící; uzrávají v prvním roce. Semenné šupiny jsou 3-6zubé. Podpůrné šupiny mají nazpět ohnutý osten. Objevují se zpravidla až u 40letých exemplářů.
Výška v dospělosti dosahuje 20–40 m, v Japonsku až 60 m (70 m). Věk dožití rostliny je přibližně 350 let, ale výjimečně i 945 let. Nejvyšší evropská kryptomerie dosahuje 39,5 m výšky a roste ve Francii. České nejvyšší exempláře dosahují výšky 29 m.
Množení
Kryptomerie japonská se množí semeny, podobně jako jedle. Jistější je výsadba v předjaří. Mladým rostlinám musí být zajištěna zimní přikrývka. Semena rychle ztrácí klíčivost. Řízkuje se v sedmém měsíci. Roubování kultivarů na semenáčky nebo na zakořeněné řízky kultivaru 'Elegans' probíhá ve skleníku ve třetím měsíci.
Starší exempláře nesnášejí přesazování.
Nároky
Půda musí být stále vlhká, protože špatně snáší delší přísušek. Půda by měla být hluboká, hlinitopísčitá a kyselá. Pro rostlinu je lepší polostín a zimní oslunění není žádoucí. Cryptomeria je mrazuvzdorná do (27)-30 °C. Špatně však snáší pozdní mrazíky a zřejmě i znečištěné ovzduší.
Ideální místo pro pěstování je v pásmu od 600 do 1200(-2050) m n. m. s ročními srážkami 1000–3000 mm a průměrnou roční teplotou 8-16 °C.
Užití
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Cryptomeria-Saint-Gilles.jpg/220px-Cryptomeria-Saint-Gilles.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT.2010.13.2.jpg/220px-Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT.2010.13.2.jpg)
Jedná se o okrasnou dřevinu často vysazovanou pro svůj charakteristický tvar do velkých zahrad a parků; ve své domovině je oblíbená také v tamních chrámových parcích a zahradách. Druh je poměrně dosti variabilní. V kultuře se objevují i některé kultivary. Dřevo je lehké, měkké, ale pružné a pevné, středně trvanlivé, má růžověhnědý odstín. Je to důležitá lesní dřevina Japonska.
Kultivary
Je známo asi 60 variet. Japonští zahradníci znají více než 200. Většina z nich není v Evropě zavedena. Nízké a zakrslé kultivary jsou vhodné do skalek, popř. teras, přenosných nádob.
Příklady:
- 'Bandai-Sugi'
- 'Cristata'
- 'Elegans'
- 'Elegans Compacta' – výška v rozmezí 1,5 – 2 m, šířka 2 – 2,5 m
- 'Globosa'
- 'Knaptonensis'
- 'Little Diamond'
- 'Pygmaea'
- 'Rasen Sugi'
- 'Sekan' – výška do 1 m, kulovitý tvar
- 'Spiralis'
- 'Tensan'
- 'Tansu'
- 'Vilmoriniana'
- 'Yellow Twig'
- 'Yokohama'
- 'Yoshino' – pyramidový tvar
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Cryptomeria na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu kryptomerie japonská na Wikimedia Commons
Galerie kryptomerie japonská na Wikimedia Commons
Taxon Cryptomeria japonica ve Wikidruzích