Kaluš
Kaluš Калуш | |
---|---|
![]() Centrum města s radnicí a zábavní park | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 49°1′ s. š., 24°22′ v. d. |
Nadmořská výška | 318 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+2 |
Stát | Ukrajina![]() |
Oblast | Ivanofrankivská |
Rajón | Kalušský |
![]() ![]() Kaluš | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 65 km² |
Počet obyvatel | 65 088 (2022) |
Hustota zalidnění | 1 001,4 obyv./km² |
Správa | |
Vznik | 1437 |
Oficiální web | kalushcity |
Adresa obecního úřadu | вул. Гагаріна 1 77300 м. Калуш |
Telefonní předvolba | 3472 |
PSČ | 77300–77309 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Káluš (ukrajinsky Калуш) je město v Ivanofrankivské oblasti na Ukrajině. Leží na východním okraji Karpat na historickém území Haliče. V roce 2022 v něm žilo přes 65 tisíc obyvatel.[1]
Historie
Osídlení zde existovalo od středověku, první písemná zmínka o obci pochází z roku 1437. Roku 1469 dal král Kazimír IV. Jagellonský založit římskokatolický farní kostel. Roku 1534 bylo založeno a lokátorem vysazeno královské město Ruského vojvodství, v němž byla početně zastoupena židovská komunita.[2] Roku 1675 se u Kaluše odehrála rozhodující bitva, v níž vojsko haličského hejtmana Potockého porazilo Tatary. Roku 1770 obyvatelstvo města zdecimovala epidemie moru. V letech 1772-1918 bylo město pod správou Rakouské monarchie a rozvinul se zde chemický průmysl. V ukrajinské Západní lidové republice se Kaluš octla krátce od listopadu 1918 do března 1919. Roku 1939 město obsadili Sověti a roku 1941 němečtí nacisté. Ihned poté byla vypálena synagoga a začala deportace Židů do koncentračních táborů. V letech 1945-1991 město patřilo do Ukrajinské sovětské socialistické republiky, od roku 1991 je pod ukrajinskou správou.
Hospodářství
Jeden z nejstarších pivovarů v Haliči, Kaluskyj brovar byl založen roku 1565, a je činný dosud, stejně jako jeho sladovna (postavena roku 1890). Dávnou tradici zde měla také těžba a zpracování potaše. Chemický průmysl se specializuje na zpracování ropy, které zde má závod Karpatněftechim, a na výrobu průmyslových hnojiv.
Doprava
Přes Kaluš vede železniční trať ze Lvova do Černovic.
Památky
- Zámek v Kaluši - založen roku 1661, nyní ruiny s dochovaným valem [3]
- Zámek v Chocině nad Lomnicí[4]
- Bývalá radnice (ruina)
- Současná radnice (dům městské správy) - slouží také jako koncertní síň
- římskokatolický kostel sv. Valentina
- Řeckokatolický chrám Archanděla Michaela
- chrám ukrajinské pravoslavné církve
- Dům kultury
- Židovský hřbitov[5]
Partnerská města
Český Krumlov, Česko[6]
Gorlice, Polsko
Bačka Palanka, Srbsko
Grand Prairie, Spojené státy americké, Texas
Galerie
- Chrám archanděla Michaela
- Pravoslavný chrám se zvonicí
- Dům kultury
- Multikulturní centrum
- Ruina staré radnice
Osobnosti
- Hryhorij Cehlynskyj (1853-1912) - rakouský politik rusínské národnosti
- Pavlo Kovšun (1896-1939) - grafik a malíř futurista; s Vasylem a Mychajlem Semenkem založili tvůrčí skupinu "Kvero", zemřel na onemocnění žaludku.
- Vasyl Fedoryšyn (* 1981) - ukrajinský zápasník volnostylař
Odkazy
Reference
- ↑ Ukrajinský statistický úřad. Статистичний збірник/Statistical Publication "Чисельність наявного населення України"/"Number of Present Population of Ukraine" [online]. [cit. 2022-08-25]. Dostupné online.
- ↑ Zenon Guldon, Jacek Wijaczka, Skupiska i gminy żydowskie w Polsce do końca XVI wieku, in: Czasy Nowożytne, 21, 2008, s. 168.
- ↑ Polská zpráva z 15.8.2013[
- ↑ Władysław Łoziński: Prawem i lewem. Obyczaje na Czerwonej Rusi w pierwszej połowie XVII wieku, 1903, s. 98
- ↑ Jewish cemetery in Kalush
- ↑ BERIT, Město Český Krumlov, webová platforma @OIS-Lubor Mrázek, Jaroslav. Partnerská města. www.ckrumlov.cz [online]. [cit. 2023-10-22]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaluš na Wikimedia Commons
![]() | ||
---|---|---|
Rajóny | ![]() | |
Města | ||
Sídla městského typu | Bilšivci • Bohorodčany • Brošniv-Osada • Bukačivci • Bytkiv • Černelycja • Deljatyn • Hvizdec • Jabluniv • Jezupil • Kuty • Lančyn • Lysec • Obertyn • Otynija • Pečenižyn • Perehinske • Rožňativ • Solotvyn • Verchovyna • Vojnyliv • Vorochta • Vyhoda • Zabolotiv | |
Bývalé rajóny | Bohorodčanský • Dolynský • Halyčský • Horodenský • Rohatynský • Rožňativský • Sňatynský • Tlumačský • Tysmenycký |