Ještědsko-kozákovský hřbet
Ještědsko-kozákovský hřbet | |
---|---|
![]() Ještěd, letecký pohled | |
Nejvyšší bod | 1012 m n. m. (Ještěd) |
Délka | 58 km |
Rozloha | 209,7 km² |
Střední výška | 518,5 m n. m. |
Nadřazená jednotka | Krkonošská oblast |
Sousední jednotky | Lužické hory Žitavská pánev Jizerské hory Krkonošské podhůří Jičínská pahorkatina Ralská pahorkatina |
Podřazené jednotky | Ještědský hřbet Kozákovský hřbet |
Světadíl | Evropa |
Stát | Česko![]() |
![]() Ještědsko-kozákovský hřbet na mapě Česka | |
![]() | |
Horniny | sedimenty, metamorfity, vulkanity |
Povodí | Lužická Nisa, Mohelka, Jizera, Cidlina, Oleška |
Souřadnice | 50°38′27″ s. š., 15°12′18″ v. d. |
Identifikátory | |
Kód geomorf. jednotky | IVA-3 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ještědsko-kozákovský hřbet (lidově též Podještědí) je geomorfologický celek na jihozápadě střední části Krkonošské oblasti. Leží v okresech Liberec, Jablonec nad Nisou a Semily v Libereckém kraji a malou částí v okrese Jičín v Královéhradeckém kraji. Nejvyšším bodem je Ještěd (1012 m n. m.), jediná tisícovka pohoří.
Poloha
Úzký hřbet se táhne téměř 60 kilometrů od severozápadu k jihovýchodu, zhruba mezi obcemi Rynoltice a Železnice. Při severovýchodní hranici leží města Liberec, Železný Brod, Semily, Rychnov u Jablonce nad Nisou a Lomnice nad Popelkou, při jihozápadní hranici jsou to města Hodkovice nad Mohelkou a Rovensko pod Troskami. Uvnitř území nejsou žádná větší města, částečně sem zasahují města Chrastava a Světlá pod Ještědem, zcela uvnitř leží významnější obce Malá Skála, Koberovy, Tatobity, Veselá a Bradlecká Lhota.
Charakter území
Je to výrazný hrásťový a antiklinální hřbet s povrchem převážně ploché hornatiny o středním sklonu cca 10°, budovaný horninami slabě přeměněného staropaleozoického krystalinika ještědského a železnobrodského, permskými sedimenty a vulkanity a svrchnokřídovými sedimentárními horninami, tektonicky vysunutými na jihozápadní svah. Úzký hřbet směru SZ–JV, dlouhý 58 km, byl vyzdvižen diferencovanými saxonskými pohyby při lužické poruše, probíhající na jihovýchodním svahu (na JV při sv. úpatí) a při zlomech a flexurách při úpatí. Na hřbetu jsou rozsáhlé dílčí strukturně tektonické elevace se skalními tvary modelovanými kryogenními procesy v pleistocénu (např. kryoplanační terasy, izolované kvarcitové skály, kamenná moře, balvanové haldy a proudy), místy tvary zvětrávání a odnosu pískovec, vzácné jeskyně v krystalických vápencích. Hřbet přetínají v průlomových údolích Mohelka, Jizera a Cidlina, při severním okraji teče Lužická Nisa.[1]
Geomorfologické členění
Celek Ještědsko-kozákovský hřbet (dle značení Jaromíra Demka IVA–3) se člení na podcelky Ještědský hřbet (IVA–3A) na severozápadě a Kozákovský hřbet (IVA–3B) na jihovýchodě. Hřbet sousedí na severozápadě s Lužickými horami, na severu s Žitavskou pánví, na severovýchodě s Jizerskými horami a Krkonošským podhůřím, na jihu s Jičínskou a na jihozápadě s Ralskou pahorkatinou. První čtyři jmenované celky patří také do Krkonošské oblasti Sudet, poslední dvě jmenované pahorkatiny patří do České tabule.[2]
Geomorfologické členění Ještědsko-kozákovského hřbetu | ||
---|---|---|
ČESKÁ VYSOČINA • Krkonošsko-jesenická subprovincie • Krkonošská oblast | ||
JEŠTĚDSKÝ HŘBET | Kryštofovy hřbety | Vápenný hřbet (Vápenný, 790 m) Rozsošský hřbet (Černá hora, 811 m) |
Hlubocký hřbet | Pasecký hřbet (Ještěd, 1012 m) Rašovský hřbet (850 m) | |
Kopaninský hřbet | Javornický hřbet (Javorník, 685 m) Prosečsko-frýdštejnské hřbety (Kamenný, 616 m) | |
KOZÁKOVSKÝ HŘBET | Komárovský hřbet | Koberovský hřbet (Hamštejnský vrch, 610 m) Žlábecký hřbet (Kozákov, 745 m) Holenická pahorkatina (Kámen, 440 m) |
Táborský hřbet | Rváčovský hřbet (Ředice, 649 m) Ploužnický hřbet (Tábor, 678 m) | |
PROVINCIE • Subprovincie • Oblast / Celek / PODCELEK • Okrsek • Podokrsek • (vrchol) |
Nejvyšší vrcholy
V seznamu jsou uvedeny vrcholy nad 650 metrů.
|
|
Podrobný seznam hor a kopců podle nadmořské výšky a prominence obsahuje Seznam vrcholů v Ještědsko-kozákovském hřbetu.
Fotogalerie
![Panoramatický pohled z Kozákova směrem na severozápad](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Kozakov.jpg/1600px-Kozakov.jpg)
-
- Javorník od jihozápadu z Hlavice
- Vranovský hřeben, Kopanina a Vranové ze svahu Sokola
- Jizera v Malé Skále
- Kozákov z Klokočských skal
- Tábor od Stéblovic
- Kozlov
Odkazy
Reference
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Ještědsko-kozákovský hřbet na Wikimedia Commons
- Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)
- Geomorfologické členění Libereckého kraje (J. Demek et al. 1987)
- Ještědko-kozákovský hřbet na Tisicovky.cz