Javoriv
Javoriv Яворів | |
---|---|
Radnice | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 49°56′40″ s. š., 23°23′22″ v. d. |
Nadmořská výška | 229 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+2 |
Stát | Ukrajina![]() |
Oblast | Lvovská |
Rajón | Javorivský |
![]() ![]() Javoriv | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 23,35 km² |
Počet obyvatel | 13 115 (2019) |
Hustota zalidnění | 554.5 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Ihor Hrabowski |
Adresa obecního úřadu | вул. Львівська 15 81000 м. Яворів |
Telefonní předvolba | 3259 |
PSČ | 81000 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Javoriv (ukrajinsky Яворів, rusky Яворов – Javorov, polsky Jaworów) je město ve Lvovské oblasti na Ukrajině. Leží u řeky Šklo (přítok Sanu), přibližně 20 kilometrů od polských hranic a 45 kilometrů na západ od Lvova, správního střediska celé oblasti.
Dějiny
První písemná zmínka je z roku 1436, tehdy zde byl vybudován hrad. V roce 1569 se stalJavoriv městem podle magdeburského práva krále Jana Zikmunda Zápolského. Hrad byl rezidencí polského krále Jana III., který zde působil mimo jiné i v úřadu starosty, a v roce 1683 na hradě přijal blahopřání k vítězství nad Turky u Vídně od papeže Inocence XI.
V roce 1619 zde bylo vytištěno drama Jakuba Gawatha Tragédie neboli Obraz smrti Jana Křtitele, Božího posla.
Do roku 1772 byl Javoriv významným obchodním a řemeslnickým centrem na trase Lvov-Jaroslav. Během dělení Polska se stal okresním městem rakouské provincie Halič/Galicie. V roce 1914 mělo město 10 500 obyvatel (včetně 1 500 Poláků, 2 700 Židů, Češi tvořili poměrně velkou komunitu. Roku 1908 bylo založeno gymnázium.
V období Západoukrajinské lidové republiky vypukly bratrovražedné boje mezi Ukrajinci a Poláky.[1] 4. června 1922 byla poblíž kasáren Státní policie odpálena bomba. V prosinci roku 1939 byla pod Javorivem svedena bitva s nacisty. Roku 1941 nacisté zbořili synagogu, zlikvidovali židovskou obec a její obyvatele poslali do koncentračních táborů.
Současnost
Vojenskou základnu ve městě zasáhl v noci z 12. na 13. března 2022 raketový útok ruské armády. Podle gubernátora Lvovské oblasti Maksyma Kozyckého při něm přišlo o život nejméně 35 lidí a 134 lidí bylo zraněno.[2]
Památky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/%D0%92%D0%9F_%D1%8F%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D1%86%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%8C_%D1%8E%D1%80%D0%B8%D1%8F1.jpg/220px-%D0%92%D0%9F_%D1%8F%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D1%86%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%8C_%D1%8E%D1%80%D0%B8%D1%8F1.jpg)
- Radnice v jádru renesanční stavba s renesanční věží
- Pravoslavný kostel Narození Bohorodičky na předměstí, dřevěná stavba, založena roku 1670
- Pravoslavný kostel sv. Jiří, založen roku 1588, přestavěn v 19. století
- Římskokatolický kostel sv. Petra a Pavla, zrušen r. 1945, obnoven roku 2007
- Národní dům
- Etnografické muzeum Javorovščina, založené roku 1931
Rodáci
- David Altschuler (1687 – 1769), pražský rabín
- Osyp Stepanovyč Makovej (1867–1925), ukrajinský spisovatel
- Władysław Langner (1896–1972), polský generál
- Ferdinand Paar, starosta, zvolen roku 1898[3]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jaworiw na německé Wikipedii. (také z polské)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Javoriv na Wikimedia Commons
![]() | ||
---|---|---|
Rajóny | ![]() | |
Města | Belz • Bibrka • Boryslav • Brody • Busk • Červonohrad • Dobromyl • Drohobyč • Dubljany • Hlyňany • Horodok • Kamjanka-Buzka • Chodoriv • Chyriv • Komarno • Javoriv • Lvov • Moršyn • Mostyska • Mykolajiv • Novojavorivsk • Novyj Kalyniv • Novyj Rozdil • Peremyšljany • Pustomyty • Radechiv • Rava-Ruska • Rudky • Sambir • Skole • Sokal • Sosnivka • Staryj Sambir • Stebnyk • Stryj • Sudova Vyšňa • Turka • Truskavec • Uhniv • Velyki Mosty • Vynnyky • Zoločiv • Žovkva • Žydačiv | |
Městyse | Boryňa • Brjuchovyči • Dašava • Dobrotvir • Dubljany • Hirnyk • Hnizdyčiv • Ivano-Frankove • Krakovec • Krasne • Kulykiv • Lopatyn • Maheriv • Medenyči • Nemyriv • Novi Strilyšča • Novyj Jaryčiv • Nyžankovyči • Olesko • Pidbuž • Pidkamiň • Pomorjany • Rozdil • Rudne • Schidnycja • Slavske • Stara Sil • Ščyrec • Šklo • Velykyj Ljubiň • Verchně Syňovydne • Zapytiv • Žuravno • Žvyrka | |
Bývalé rajóny | Brodský • Buský • Buzkokamjanský • Horodocký • Mostyský • Mykolajivský • Peremyšljanský • Pustomytský • Radechivský • Skolský • Sokalský • Starosambirský • Turský • Žovkevský • Žydačivský |