Greifswald
Greifswald | |
---|---|
![]() Greifswald, radnice a kostel P. Marie | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 54°6′ s. š., 13°23′ v. d. |
Nadmořská výška | 5 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | Německo![]() |
Spolková země | Meklenbursko-Přední Pomořansko |
Zemský okres | Přední Pomořansko-Greifswald |
Administrativní dělení | 8 čtvrtí |
![]() ![]() Greifswald | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 50,5 km² |
Počet obyvatel | 59 282 (2021) |
Hustota zalidnění | 1 173,9 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | A. König |
Vznik | 1199 |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 3834 |
PSČ | 17487, -89, -91, -93 |
Označení vozidel | HGW |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Greifswald (německá výslovnost: IPA: [ˈɡʁaɪ̯fsˌvalt], poslech) je historické německé hanzovní město v Meklenbursku-Předním Pomořansku s asi 60 tisíci obyvateli. Na zdejší univerzitě, založené roku 1456, studuje přes 12 tisíc studentů. V blízkosti města jsou zříceniny kláštera a přírodní rezervace Eldena a jaderná elektrárna Greifswald, uzavřená roku 1990.
Poloha
Greifswald leží v ploché, nízko položené krajině blízko ústí řeky Ryck do Baltského moře, zhruba uprostřed mezi ostrovy Rujana a Usedom.
Dějiny
Greifswald vznikl jako osada blízkého kláštera Eldena, který zde provozoval těžbu mořské soli odpařováním, a roku 1250 získal od pomořanského hraběte Wartislava III. městská práva. Brzy nato se stal svobodným přístavem, postavil hradby i hlavní městský kostel sv. Mikuláše (1263) a roku 1278 se poprvé připomíná jako člen Hanzy. Roku 1456 byla založena univerzita a roku 1531 přišla do města reformace. Za třicetileté války město velmi utrpělo: 1626 je dobyl a vyplenil Albrecht z Valdštejna, ve městě řádil mor a roku 1631 je dobyl švédský král Gustav Adolf II. Švédové potom městu vládli až do roku 1815, město však trpělo válkami a teprve 1747 se podařilo po sto letech obnovit provoz univerzity. Od roku 1815 patřil Greifswald s celým Pomořanskem Prusku a od roku 1863 má železniční spojení. V roce 1856 a 1927 došlo k dalšímu rozšíření univerzity, která se stala centrem městského života. Za války zde byl velký zajatecký tábor. V roce 1945 se město bez boje vzdalo Rudé armádě, jedním z vyjednávačů o předání města byl Rudof Petershagen. Proto nebyl Greifswald zničen leteckými nálety jako sousední města Anklam a Demmin. V poválečném období NDR historická část města silně chátrala a asi polovina byla stržena a nahrazena panelovou výstavbou. Po roce 1990 došlo k rozsáhlé obnově náměstí a jeho okolí.
Doprava a hospodářství
Greifswald leží na železniční trati Berlín – Stralsund a začíná zde trať, která vede přes ostrov Usedom do polského Svinoústí. Město má přístav a okolo města prochází dálnice A 20. Chráněná část Baltského moře mezi ostrovy Rujana a Usedom (Greifswalder Bodden) je oblíbena jachtaři a výroba jachet a plachetnic je – vedle univerzity – největším zaměstnavatelem ve městě. Greifswaldské muzeum provádí také restaurování historických lodí.
Školství a kultura
Univerzita E. M. Arndta, původně hlavně teologické učiliště, má dnes přes 12 tisíc studentů (čtyřikrát víc než roku 1991) a řadu vědeckých ústavů, zaměřených hlavně na moderní technologie a lékařství. Greifswald má stálé divadlo, muzeum s galerií zdejšího rodáka, romantického malíře C. D. Friedricha a koná se zde řada festivalů.
Pamětihodnosti
- Hlavní náměstí s řadou historických domů je dnes opět chlouba města.
- Dóm sv. Mikuláše z roku 1263 je cihlová gotická stavba s barokním zařízením.
- Gotický kostel P. Marie je z roku 1260 a kostel sv. Jakuba z roku 1280.
- Malebné zříceniny středověkého kláštera Eldena leží blízko mořského břehu asi 7 km východně od města.
Významné osobnosti
- Ulrich von Hutten (1488–1523), humanista, šlechtický průkopník reformace
- Ernst Moritz Arndt (1769–1860), německý publicista a básník
- Caspar David Friedrich (1774–1840), německý malíř a kreslíř
- Friedrich Ludwig Jahn (1778–1852), německý (pruský) pedagog a vlastenec, průkopník moderního tělocviku
- Otto von Bismarck (1815–1898), budovatel sjednoceného Německa, premiér Pruska a první německý kancléř
- Theodor Billroth (1829–1894), německý chirurg
- Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff (1848–1931), německý klasický filolog, editor a předseda Pruské akademie věd
- Bernhard von Bülow (1849–1929), německý kancléř
- Johannes Stark (1874–1957), německý fyzik, držitel Nobelovy ceny za fyziku (1919)
- Gerhard Domagk (1895–1964), německý lékař, držitel Nobelovy ceny za fyziologii a lékařství (1939)
- Rudolf Petershagen (1901–1969), čestný občan města (1955)
- Ernst Mayr (1904–2005), německo-americký biolog a teoretik evoluce
- Toni Kroos (* 1990), německý fotbalista
Partnerská města
Angers, Francie, 1994
College Station, Texas, USA, 1995
Goleniów, Polsko, 1986
Hamar, Norsko, 1997
Kotka, Finsko, 1959
Kristianstad, Švédsko, 1998
Lund, Švédsko, 1990
Newport News, Virginie, USA, 2007
Osnabrück, Německo, 1988
Štětín, Polsko, 1996
Fotogalerie
- Dóm
- Radnice
- Kostel Sv. Jakuba
- Zříceniny kláštera Eldena
![Greifswald, náměstí](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/Greifswald_Panorama_view.jpg/850px-Greifswald_Panorama_view.jpg)
Odkazy
Literatura
- Ottův slovník naučný, heslo Greifswald. Sv. 1, str. 1
- PETERSHAGEN, Rudolf. Vzpoura svědomí. Překlad Vojtěch Zamarovský. 1. vyd. Praha: Nakladatelství politické literatury, 1962. 292 s.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Greifswald na Wikimedia Commons
- Greifswald pro turisty
Města a obce zemského okresu Přední Pomořansko-Greifswald | ||
---|---|---|
Ahlbeck • Alt Tellin • Altwarp • Altwigshagen • Anklam • Bandelin • Bargischow • Behrenhoff • Bentzin • Benz • Bergholz • Blankensee • Blesewitz • Boldekow • Boock • Brietzig • Brünzow • Bugewitz • Buggenhagen • Butzow • Daberkow • Dargelin • Dargen • Dersekow • Diedrichshagen • Ducherow • Eggesin • Fahrenwalde • Ferdinandshof • Garz • Glasow • Görmin • Grambin • Grambow • Greifswald • Gribow • Groß Kiesow • Groß Luckow • Groß Polzin • Gützkow • Hammer a. d. Uecker • Hanshagen • Heinrichswalde • Heringsdorf • Hinrichshagen • Hintersee • Iven • Jarmen • Jatznick • Kamminke • Karlsburg • Karlshagen • Katzow • Kemnitz • Klein Bünzow • Koblentz • Korswandt • Koserow • Krackow • Krien • Kröslin • Kruckow • Krugsdorf • Krummin • Krusenfelde • Lassan • Leopoldshagen • Levenhagen • Liepgarten • Löcknitz • Loddin • Loissin • Loitz • Lubmin • Lübs • Luckow • Lühmannsdorf • Lütow • Medow • Meiersberg • Mellenthin • Mesekenhagen • Mölschow • Mönkebude • Murchin • Nadrensee • Neetzow-Liepen • Neu Boltenhagen • Neu Kosenow • Neuenkirchen (bei Anklam) • Neuenkirchen (bei Greifswald) • Nieden • Papendorf • Pasewalk • Peenemünde • Penkun • Plöwen • Polzow • Postlow • Pudagla • Ramin (obec) • Rankwitz • Rollwitz • Rossin • Rossow • Rothemühl • Rothenklempenow • Rubenow • Rubkow • Sarnow • Sassen-Trantow • Sauzin • Schmatzin • Schönwalde • Spantekow • Stolpe an der Peene • Stolpe auf Usedom • Strasburg (Uckermark) • Torgelow • Trassenheide • Tutow • Ückeritz • Ueckermünde • Usedom • Viereck • Vogelsang-Warsin • Völschow • Wackerow • Weitenhagen • Wilhelmsburg • Wolgast • Wrangelsburg • Wusterhusen • Zemitz • Zempin • Zerrenthin • Ziethen • Zinnowitz • Zirchow • Züssow | ![]() |