Beatrix Bourbonská
Beatrix Bourbonská | |
---|---|
Česká královna | |
![]() | |
Korunovace | 18. května 1337, Praha |
Narození | Desetiletí od 1320 |
Úmrtí | 23. prosince 1383 Damvillers |
Pohřbena | katedrála Saint-Denis v Paříži |
Předchůdce | Eliška Přemyslovna |
Nástupce | Blanka z Valois |
Manželé | Jan Lucemburský Odo II. z Grancey |
Manželkou panovníka | 1334–1346 |
Potomci | Václav Lucemburský Bona |
Dynastie | Bourboni |
Otec | Ludvík I. Bourbonský |
Matka | Marie z Avesnes |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Beatrix Bourbonská (francouzsky Béatrice de Bourbon, 1318?– 23. prosince 1383) byla českou královnou, druhou manželkou Jana Lucemburského. Jejími rodiči byli francouzský vévoda Ludvík I. Bourbonský a Marie z Avesnes.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Beatrycze.jpg/170px-Beatrycze.jpg)
Dětství a dospívání
Beatrix se narodila do velmi významné rodiny z boční linie kapetovského rodu. Její otec byl vládcem bourbonského vévodství, clermontského a marchského hrabství. Navíc patřil k nejbohatším francouzským šlechticům a mohl stále pobývat na pařížském královském dvoře. Beatrix tak měla postavení, které ji umožňovalo sňatek na nejvyšší úrovni.[1]
Seznámení a sňatek
Seznámení Beatrix s Janem Lucemburským proběhlo na královském dvoře v Paříži. Jan byl o dvacet pět let starší a byl čtyři roky vdovcem. Jeho první manželka Eliška Přemyslovna zemřela roku 1330, ale rozpad manželství Jana a Elišky nastal dávno před její smrtí. Francouzský král Filip VI. se snažil připoutat Jana k sobě a Francii a nejspíš on inicioval Janův druhý sňatek s Beatrix, dcerou bourbonského vévody Ludvíka I. a Marie z Avesnes.
Sňatek se uskutečnil roku 1334 na zámku ve Vincennes u Paříže. Nevěstin otec připsal dceři rentu z výnosů statků v Clermontu. Český král a jeho dědicové pak získali smlouvou některá léna v tchánových zemích. Král Jan připsal své druhé manželce výnosy ze statků v lucemburském panství. Mužští potomci z toho manželství měli zdědit hrabství lucemburské. Jan v této smlouvě zapomněl na své dva syny s Eliškou Přemyslovnou, Karla a Jana Jindřicha. Jan a Beatrix byli příbuzní ze strany nevěstiny matky, proto byl třeba k sňatku dispenz papeže Benedikta XII.
Příjezd do Čech
Do Českého království přijela Beatrix 2. ledna roku 1336, k českým hranicím jí přijel naproti průvod vedený markraběnkou Blankou z Valois, manželkou Karla IV. Král Jan uvedl svou druhou ženu do královského paláce čp. 647/I na Starém Městě proti minoritskému klášteru s kostelem sv. Jakuba.[2] Mluvila jen francouzsky a společnost jí v době Janovy nepřítomnosti tak v cizí zemi dělala především Blanka z Valois, která ji jela přivítat hned při příjezdu až na hranice Českého království. Češi si Beatrix nijak neoblíbili, jako královnu už uznávali Blanku, manželku Janova prvorozence a následníka trůnu Karla.
„ | ...přišel náš otec do Čech a přivedl sebou manželku, kterou si vzal za královnu, jménem Beatrix, dceru vévody bourbonského, z rodu králů francouzských... | “ |
— Karel IV.[3] |
Dne 25. února 1337 porodila Beatrix syna Václava Lucemburského. Jan k němu měl zcela jiný a mnohem vřelejší vztah než k potomkům z prvního manželství. Samotný porod budoucího vévody byl velmi těžký a nakonec musel být proveden císařským řezem,[4] který přežila i jeho matka Beatrix. V té době to bylo velmi neobvyklé, neboť matky umíraly i u běžných porodů. V latinském dopise oznamujícím radostnou novinu městu Kolínu se o porodu hovoří "bez porušení našeho těla" a údiv nad zákrokem zmiňuje vlámská kronika Brabantsche Yeesten. Snad jako poděkování za tento zázrak dostal jméno Václav, jméno zemského patrona obvyklé v přemyslovské dynastii. Stejným jménem Václav byl pokřtěn již Janův prvorozený syn, pozdější král Karel IV. Sympatie pro královnu ani Jana toto gesto nezískalo. Korunovace Beatrix 18. května 1337 i s hostinou proběhla za okázalého nezájmu veřejnosti a kronikář Petr Žitavský si povšiml i nedbalosti Janova zevnějšku a chybějící koruny.
„ | Dne 25. února 1337 porodila králi syna, k veliké jeho radosti: ale kromě krále zdálo se, že nikdo v Čechách netěšil se události té. | “ |
— František Palacký[5] |
Odjezd z Čech
Beatrix zanechala syna kojné a chůvě v Praze, a čtrnáct dní po své korunovaci, 1. července 1337, odcestovala z Čech do Lucemburska a do země se již nikdy nevrátila.[6] Jan Lucemburský v létě 1346 padl v bitvě u Kresčaku a Beatrix zaopatřená jeho závětí odešla na své vdovské statky. O rok později se znovu provdala za Oda z Grancey a i nadále užívala titulu české královny. Dojednala sňatek svého syna Václava s Johanou, o řadu let starší ovdovělou dcerou brabantského vévody Jana III. Žila bohatý společenský život, milovala umění a z jejího majetku se dochovala iluminovaná modlitební knížka.
Nakonec přežila nejen své nevlastní syny Karla a Jana Jindřicha, ale o dva týdny i vlastního syna Václava. Byla pohřbena v dnes již neexistujícím kostele jakobínského kláštera v Paříži. Její kamenná socha byla odtamtud po roce 1800 převezena do kostela a pohřebiště francouzských králů v St. Denis, kde stojí v křížení transeptu a jižní boční lodi.
Vývod z předků
Ludvík VIII. Francouzský | ||||||||||||
Ludvík IX. Francouzský | ||||||||||||
Blanka Kastilská | ||||||||||||
Robert z Clermontu | ||||||||||||
Ramon Berenguer V. Provensálský | ||||||||||||
Markéta Provensálská | ||||||||||||
Beatrix Savojská | ||||||||||||
Ludvík I. Bourbonský | ||||||||||||
Hugo IV. Burgundský | ||||||||||||
Jan Burgundský | ||||||||||||
Jolanda z Dreux | ||||||||||||
Beatrix Burgundská | ||||||||||||
Archambaud IX. Bourbonský | ||||||||||||
Anežka z Dampierre | ||||||||||||
Jolanda ze Châtillonu | ||||||||||||
Beatrix Bourbonská | ||||||||||||
Bouchard IV. z Avesnes | ||||||||||||
Jan I. z Avesnes | ||||||||||||
Markéta II. Flanderská | ||||||||||||
Jan II. Holandský | ||||||||||||
Floris IV. Holandský | ||||||||||||
Adéla Holandská | ||||||||||||
Matylda Brabantská | ||||||||||||
Marie z Avesnes | ||||||||||||
Walram III. Limburský | ||||||||||||
Jindřich V. Lucemburský | ||||||||||||
Ermesinda Lucemburská | ||||||||||||
Filipa Lucemburská | ||||||||||||
Jindřich II. z Baru | ||||||||||||
Markéta z Baru | ||||||||||||
Filipa z Dreux | ||||||||||||
Odkazy
Reference
- ↑ FIDLER, Jiří. České královny. Praha: Fragment, 2011. 64 s. ISBN 978-80-253-1272-8.
- ↑ Emanuel POCHE, Prahou krok za krokem. Praha 1985
- ↑ Karel IV. Vlastní životopis. Praha: Odeon, 1979. S. 73.
- ↑ Objev českých expertů může přepsat historii porodnictví
- ↑ PALACKÝ, František. Dějiny národu českého. Svazek 2. Praha: Odeon, 1968. S. 292.
- ↑ SPĚVÁČEK, Jiří: Jan Lucemburský a jeho doba (1296-1346). Svoboda Praha 1994, s. 531.
Literatura
- BOBKOVÁ Lenka, Jan Lucemburský. Otec slavného syna. Praha. Vyšehrad, 2018, 600 s. ISBN 978-80-7429-342-9
- ČECHURA, J. České země v letech 1310–1378. Lucemburkové na českém trůně. 1. vyd. Praha : Libri, 2005. 288 s.
- STEHLÍKOVÁ Dana, Neznámá a zapomenutá - česká královna Beatrix Bourbonská, in: Dějiny a současnost, č. 12, 2010, s. 17–20.
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 3. sešit : Bas–Bend. Praha: Libri, 2005. 264–375 s. ISBN 80-7277-287-2. S. 309.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Beatrix Bourbonská na Wikimedia Commons
- (německy) Genealogie
Česká královna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Eliška Přemyslovna | 1334–1346 Beatrix Bourbonská | Nástupce: Blanka z Valois |
Lucemburská hraběnka | ||
---|---|---|
Předchůdce: Eliška Přemyslovna | 1334–1346 Beatrix Bourbonská | Nástupce: Blanka z Valois |