Železniční trať Ústí nad Labem – Úpořiny – Bílina
Ústí nad Labem – Úpořiny – Bílina | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Stát | Česko![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Číslo | 131 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Provozovatel dráhy | Správa železnic | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Technické informace | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Délka | 29,2 km | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rozchod koleje | 1435 mm (normální) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Traťová třída | D4 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Napájecí soustava | 3 kV ss | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Počet kolejí | 2 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Maximální rychlost | 60 km/h | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Externí odkazy | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Geodata (OSM) | OSM, WMF | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Průběh trati | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Legenda
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Železniční trať Ústí nad Labem – Úpořiny – Bílina (v jízdním řádu pro cestující označená číslem 131) je dvoukolejná elektrizovaná trať, vedoucí údolím řeky Bíliny z Ústí nad Labem přes Úpořiny do Bíliny. Dráhu vybudovala Ústecko-teplická dráha jako paralelní spojnici ke starší hlavní trati Ústí nad Labem – Chomutov. Trať byla v několika úsecích přeložena a do stanice Světec je napojena významná úpravna uhlí Ledvice.[1] Od roku 1967 je trať elektrizována.[2] Dnes je trať součástí celostátní dráhy a slouží převážně nákladní, v menší míře také osobní dopravě.[3]
Historie
Nástup ATE
Mezi lety 1856 a 1858 vystavěla společnost Ústecko-teplické dráhy (ÚTD, častěji se však používala zkratka ATE z německého ekvivalentu Aussig-Teplitzer Eisenbahn) svou první trať, vedoucí mezi městy Ústí nad Labem a Teplice.[4] Zároveň se jednalo o první železniční trať na české straně Krušných hor.[4] V polovině šedesátých let pak byla zahájena stavba dalšího prodloužení do Duchcova a následně Bíliny a Mostu; celá 65 kilometrů dlouhá trať až do Chomutova byla otevřena roku 1870.[5]
Cesta k realizaci
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/08491-Bilin-1907-Haltestelle_mit_Clumberg-Br%C3%BCck_%26_Sohn_Kunstverlag.jpg/220px-08491-Bilin-1907-Haltestelle_mit_Clumberg-Br%C3%BCck_%26_Sohn_Kunstverlag.jpg)
Hlavní trať ATE vedla víceméně rovinatou krajinou Teplicka a Mostecka, kde ležela největší města v regionu a také rozsáhlá uhelná ložiska, která byla jedním z hlavních důvodů stavby trati. Obce v údolí řeky Bíliny, ležícím jižně od trati, tak zůstaly bez železničního spojení a začaly usilovat o trať vlastní. Vzhledem k finanční náročnosti stavby však nebyly schopny celý projekt realizovat vlastními silami a obrátily se proto na samotnou ATE.[4] Ta řešila jiný problém – vzhledem k prudkému nárůstu dopravy začala být její trať zejména v nejvýchodnější části mezi Ústím a Teplicemi velmi přetížena mnoha nákladními vlaky.[4] Roku 1870 proto byla v tomto úseku zahájena pokládka druhé koleje, později prodloužené až po Duchcov.[2] Projekt v podstatě paralelní dráhy, vedené bílinským údolím, se společnosti zalíbil a nakonec se jej rozhodla provést.
Projekt, stavba a otevření
Podle návrhu měla nová trať začínat ve stanici Trmice na stávající hlavní trati ATE, odkud se oddělovala do přibližně jihozápadního směru a připojila k řece Bílině, podél které vedla po většinu své délky. Mezilehlými stanicemi na trase se staly Řehlovice, Úpořiny, Ohníč a Světec.[6] Po 26 kilometrech byla zaústěna do nádraží Bílina (dnes již zrušeného). Se stavbou trati oficiálně nazvané „Bielatalbahn“[7] (Dráha v údolí Bíliny) se začalo po udělení koncese 21. ledna 1872.[5]
Stavba vzhledem k příznivému terénu nevyžadovala rozsáhlé zemní práce, proto na trati nevznikl žádný tunel ani větší most a realizace díla se tím zlevnila, ačkoli sama společnost ATE na finanční náklady příliš nehleděla.[8] Trať byla stavěna jako jednokolejná, ale s parametry obvyklými spíše pro dráhy hlavní, včetně nejvyšší povolené rychlosti 50 km/h. Slavnostní otevření se uskutečnilo 6. června 1874.[2] Nová trať značně odlehčila provozu na přetížené trati přes Teplice a zkapacitnila dopravu mezi Polabím a uhelnou pánví.
Provoz
První léta
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/ATE_IIb.jpg/220px-ATE_IIb.jpg)
Od počátku byla trať zamýšlena především jako druhá paralelní spojnice s teplickou tratí. Množství nákladních vlaků doplňovaly zpočátku pouze tři páry vlaků osobních, zajišťujících místní přepravu.[6] Pro provoz se používaly všechny typy osobních i nákladních lokomotiv ATE, nejčastěji řad Ia, IIa, IIb a IIIa.[9] Nasazovány zde tak byly i stroje převedené ze starší teplické trati.[9] Od osmdesátých let na dráhu přicházely i novější Ib a IVa, původem z lokomotivek Vídeňské Nové Město a Hartmann.[9] Roku 1887 byla dokončena pokládka druhé koleje i v úseku Duchcov – Bílina – Chomutov.[2] V poslední čtvrtině 19. století projelo po obou souběžných tratích dohromady až 100 nákladních vlaků denně.[10]
Po zestátnění
K 1. lednu 1923 připadl veškerý majetek zestátněné společnosti ATE Československým státním drahám (ČSD), které tak začaly zajišťovat provoz i na této trati. V praxi se však mnoho nezměnilo, protože byly v prvních letech po zestátnění většinou k dopravě vlaků používány ještě původní lokomotivy z parku zestátněné společnosti. Koncem dvacátých let se zde objevily i novější typy lokomotiv a vznikly nové zastávky Stadice, Brozánky, Velvěty, Lbín, Dolánky u Bíliny, Ohníč, Křemýž a Chudeřice.[6] Některé z nich byly později zrušeny (například Dolánky a Křemýž).[6] Teprve v roce 1937 byla rozšířena osobní doprava až na 7 párů vlaků, doplněných dalším párem v pracovní dny.[6]
Druhá světová válka
Po odstoupení Sudet Německu převzaly provoz od října 1938 Deutsche Reichsbahn (DR).[2] Za války byla provedena obnova svršku, aby po trati mohly projíždět i časté vojenské transporty a mnoho nákladních vlaků nejen s uhlím, ale nově také ropnými produkty z rafinerie v Záluží u Litvínova (dnes Unipetrol RPA), otevřené v závěru roku 1942.[11] Spojnici se vyhnulo větší bombardování a při převzetí dopravy zpět do rukou ČSD v květnu 1945 nebyla vážněji poškozena.
Po roce 1945
I ve čtyřicátých a padesátých letech trať stále sloužila zejména nákladní dopravě. S rozvojem povrchové těžby uhlí po roce 1950 objem dopravy stoupal a bylo přikročeno ke zdvojkolejnění trati v celé délce; stalo se tak mezi lety 1955 a 1956. Druhá kolej značně zrychlila provoz a zvýšila kapacitu dráhy.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Zastavka_Stadice.jpg/220px-Zastavka_Stadice.jpg)
Rostoucí nákladní doprava narazila počátkem šedesátých let na problém v podobě dopravy osobní. Po několika redukcích osobních vlaků přišlo na jaře 1962 rozhodnutí o úplném zastavení osobní dopravy a jejím nahrazení „Náhradní autobusovou dopravou ČSD“ i přes protesty okolních obcí. Roku 1963 byla dokončena elektrizace hlavní trati Ústí – Most. Přestože zavedení nové trakce znamenalo pro dopravu další přínos, i dvojkolejná elektrizovaná trať přestávala nárokům přeprav, zejména uhlí, stačit. Vše ještě umocnila stavba nové úpravny uhlí v Ledvicích, jež měla být napojena na železniční síť spojkou do stanice Světec právě na této trati. Úpravna byla předána do zkušebního provozu v prosinci 1964[12] a v létě následujícího roku přišlo rozhodnutí o rekonstrukci a elektrizaci celé trati Ústí nad Labem – Bílina. Mezitím si místní obecní národní výbory vybojovaly obnovení osobní dopravy, ke kterému došlo od Nového roku 1967.[2] Provoz na rekonstruované trati (kromě elektrizace došlo k zesílení svršku, úpravě oblouků, stavbě nových budov některých stanic a zastávek a zvýšení traťové rychlosti na 60 km/h) započal 28. prosince 1967.[2] Koncem šedesátých let bylo také zprovozněno nové nádraží v Bílině, jenž si vyžádalo úpravu zaústění trati do stanice a přeložku u Chudeřic.[6][13] Poslední změna nastala roku 1982, kdy začal provoz na přeložce u Hrbovic a trať Ústí nad Labem – Chomutov byla nově vedena mimo stanici Trmice.[2]
Po elektrizaci množství vlaků stále stoupalo a osobní doprava, tentokrát zastoupená již deseti páry vlaků, se opět stala nežádoucí.[6] Druhé zastavení provozu osobních vlaků přišlo v květnu 1976, tentokrát však na dlouhých 15 let – znovu byly vlaky zavedeny až v roce 1991.[2]
Současnost
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/SD-KD_130.041%2C_Stadice.jpg/220px-SD-KD_130.041%2C_Stadice.jpg)
I přes pokles nákladní dopravy v devadesátých letech je trať stále důležitou spojnicí Mostecka a Teplicka s Polabím a je zařazena do sítě celostátní dráhy.[3] V roce 2017 byly na trati provozovány pouze zastávkové osobní vlaky, jezdící ve dvouhodinovém taktu v relaci Ústí nad Labem – Bílina a zpět a vedené motorovými jednotkami řady 814, tzv. Regionova.[14] Dálkové vlaky směřující do Chomutova a dále na západ jsou vedeny po hlavní trati přes Teplice a po této trati projíždí pouze při mimořádnostech. Větší význam má trať po stránce nákladní dopravy – kromě obvyklých vlaků s uhlím (dopravci ČD Cargo, SD – Kolejová doprava a další) jsou po ní převáženy ropné produkty z rafinerie firmy Unipetrol RPA v Záluží u Litvínova a projíždí tudy i různé směsné nákladní vlaky mířící z/na mostecké nové nádraží.[15][16]
Roku 2019 osobní provoz na trati od Českých drah převzala[zdroj?] společnost RegioJet.[17] Do roku 2022 zde byly nasazovány německé motorové jednotky 628 a od prosince 2022 zde jezdí zcela nové elektrické jednotky 654 od polského výrobce Pesa.[18]
Modernizace
V současné době[kdy?] probíhá na některých úsecích tzv. prostá modernizace, kdy probíhá pouze oprava kolejí či trakčního vedení a v rámci těchto prací probíhá i oprava železničních přejezdů.[zdroj?]
Kromě stanice Ústí nad Labem hlavní nádraží není žádná stanice ani zastávka peronizována.[zdroj?] Kromě stanice Bílina, která je součástí modernizace Podkrušnohorské magistrály, je v plánu modernizovat zastávku Hostomice nad Bílinou a uzlovou stanici Ústí nad Labem západ.[19]
Trať v kultuře
V sedmé epizodě Zloději lokomotiv českého indie seriálu Larry je trať zmíněna. Také vlak kterým hlavní hrdinové jedou do Trmic je elektrická jednotka 654. Fiktivní místa, železniční tratě a vlaky jsou zcela shodná s realitou.[20]
Navazující tratě
Ústí nad Labem
Trmice (dříve; dnes se trať 130 stanici Trmice vyhýbá)
Úpořiny
Bílina
Galerie
- Stanice Ústí nad Labem západ
- Stanice Řehlovice
- Stanice Úpořiny
- Stanice Ohníč
- Nové nádraží v Bílině, otevřené v šedesátých letech 20. století
Odkazy
Reference
- ↑ Provoz Ledvice [online]. SD – Kolejová doprava [cit. 2017-12-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-02-20.
- ↑ a b c d e f g h i Historie železničních tratí v ČR [online]. Pavel Sekera, 2011 [cit. 2017-12-19]. Dostupné online.
- ↑ a b Prohlášení o dráze celostátní a regionální 2018 [online]. SŽDC, 2016 [cit. 2017-02-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-12-29.
- ↑ a b c d SCHREIER, Pavel. Příběhy z dějin našich drah. Praha: Mladá fronta, 2009. ISBN 978-80-204-1505-9. Kapitola Dráhy zvané uhelné, s. 89, 91.
- ↑ a b VON RÖLL, Victor. Enzyklopädie des Eisenbahnwesens. 1. vyd. Vídeň: Urban & Schwarzenberg, 1912. 480 s. Dostupné online. Kapitola Aussig-Teplitzer Eisenbahn, s. 326–328. (německy)
- ↑ a b c d e f g OULICKÝ, Jakub. Provozní koncepce železniční trati Ústí nad Labem – Bílina. Děčín, 2016 [cit. 2017-02-19]. 63 s. . ČVUT v Praze, Fakulta dopravní. Vedoucí práce Tomáš Javořík. Dostupné online.
- ↑ GEERKENS, Dieter. K. k. priv. AUSSIG - TEPLITZER Eisenbahn- und Bergbaugesellschaft Anleihen [online]. Geerkens.at [cit. 2017-02-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-01-10. (německy)
- ↑ ŠINDLAUER, Zdeněk. Už dlouho nejel žádnej vlak. 1. vyd. Česká Lípa: Vydavatelství END, 1999. 199 s. ISBN 80-901955-3-9. S. 73.
- ↑ a b c ZEITHAMMER, Karel. Lokomotivy Ústecko-teplické dráhy. Litoměřice: Vydavatelství dopravní literatury, 2011. 156 s. ISBN 978-80-86765-19-8.
- ↑ RYDVAL, Jaroslav. Ústí nad Labem po roce 1918. Ústí nad Labem: Vlastní náklad, 2012. 272 s. Dostupné online. S. 196.
- ↑ KONVIČKA, Vladislav. Technické památky - Unipetrol RPA s.r.o. / Česká rafinerská a.s. [online]. Hornictví.info, 2007 [cit. 2017-02-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-09-14.
- ↑ Půlstoletí Úpravny uhlí Ledvice. Hornické listy [online]. Prosinec 2014 [cit. 2017-02-19]. Dostupné online.
- ↑ Proměny bílinského nádraží [online]. iTeplice.cz, 2011-03-21 [cit. 2017-02-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-06-02.
- ↑ Jízdní řád trati Ústí nad Labem – Bílina https://www.spravazeleznic.cz/provozovani-drahy/knizni-jizdni-rady/k131.pdf Archivováno 20. 2. 2017 na Wayback Machine.
- ↑ Provozní jednotka Ústí nad Labem [online]. ČD Cargo [cit. 2017-02-19]. Dostupné online.
- ↑ BRABENEC, Daniel. Lokomotiva TRAXX v pronájmu Unipetrolu Doprava [online]. Stránky přátel železnic, září 2015 [cit. 2017-02-19]. Dostupné online.
- ↑ SŮRA, Jan. RegioJet na severu? České dráhy chtějí zvrátit plány kraje. Ústecký deník. 2018-08-21. Dostupné online [cit. 2018-08-24].
- ↑ SŮRA, Jan. RegioJet nasadí v Ústeckém kraji od prosince jednotky Pesa Elf.eu. Nahradí dieselové vlaky [online]. 2022-11-07 [cit. 2024-03-30]. Dostupné online.
- ↑ Interaktivní mapa Správy železnic. mapy.spravazeleznic.cz [online]. [cit. 2024-03-30]. Dostupné online.
- ↑ Larry - E7 Zloději lokomotiv. [s.l.]: [s.n.] Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu železniční trať Ústí nad Labem – Úpořiny – Bílina na Wikimedia Commons
- [1] na ZelPage.cz
- [2] Historie železničních tratí
Železniční trať Ústí nad Labem – Úpořiny – Bílina | |
---|---|
Ústí nad Labem hlavní nádraží – Ústí nad Labem západ – Trmice – Koštov – Stadice – Řehlovice – Brozánky – Rtyně nad Bílinou – Velvěty – Úpořiny – Lbín – Ohníč – Hostomice nad Bílinou – Světec – Bílina-Chudeřice – Bílina |