Xodos
| |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Castelló | ||||
Comarca | l'Alcalatén ![]() | ||||
Capital | Chodos (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 117 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | Xodenc, xodenca ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | Mancomunitat de Penyagolosa-Pobles del Nord ![]() | ||||
Superfície | 44,3 km² ![]() | ||||
Altitud | 1.063 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Castelló de la Plana | ||||
Dades històriques | |||||
Festa patronal | Sant Cristòfol A partir del 14 d'agost | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Juan Manuel Benages Monfort ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 12134 ![]() | ||||
Codi INE | 12055 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 12055 ![]() | ||||
Lloc web | xodos.es… ![]() | ||||
![]() ![]() |
Xodos és un municipi valencià situat a la comarca de l'Alcalatén.
Confronta amb els municipis de Vistabella del Maestrat, Atzeneta del Maestrat, Llucena, El Castell de Vilamalefa i Vilafermosa.
Geografia
Es troba al vessant oriental del cim de Penyagolosa i és un dels municipis més elevats del País Valencià, amb una altitud de 1.063 metres sobre el nivell del mar. Està emplaçat dalt d'una roca, en un cingle de més de setanta metres.
Al terme de Xodos trobem algunes de les muntanyes més altes del país com ara el tossal del Marinet, amb 1.466 metres; i el cim més alt, Penyagolosa, amb 1.815 metres, on s'agermana amb els termes de Vistabella del Maestrat i Vilafermosa. Dins del seu terme naix el riu de Llucena.
Orografia[1]
|
|
|
Hidrografia[2]
|
|
|
Partides i paratges[2]
|
|
|
|
Nuclis poblacionals[2]
|
|
|
|
Història
El poble és d'origen àrab i forma part de la Tinença de l'Alcalatén. Des del segle xiii pertanyé, cedit en feu per Jaume I (1208-1276), al senyoriu dels Urrea. Ximén d'Urrea donà carta de poblament a dos repartidors cristians el 17 de juny de 1254, amb delme i primícia, i hi establí el fur d'Aragó. Posteriorment, passà als comtes d'Aranda i als ducs d'Híxar.
Demografia
A data de 2022, Xodos tenia 120 habitants (INE).[3]
![]() | El gràfic que hauria de sortir aquí està desactivat temporalment per motius tècnics. |
Economia
L'economia de Xodos és bàsicament agrícola i incorpora des de fa uns anys l'ajuda del turisme rural.
Política i govern
Corporació Municipal
El Ple de l'Ajuntament està format per 5 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 4 regidors del Partit Popular (PP) i 1 de Compromís per Xodos (Compromís).
Candidatura | Candidats | Vots | Regidors | |||
Partit Popular | ![]() | Augusto Solsona Porcar José Luis Artero Escrig Ana María Gasch Gonell Verónica Falcó Escrig | 51 (![]() 51 ( ![]() 38 ( ![]() 31 ( ![]() | 56,00% | 4 (![]() | |
Compromís per Xodos | ![]() | Miguel Ferrer Alberich | 34 (![]() | 45,33% | 1 (![]() | |
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() | Antonio Amador Porcar Javier Guinot Bachero Carlos Edo Pascual | 8 (![]() 7 ( ![]() 5 ( ![]() | 8,00% | 0 (![]() | |
Coalición de Centro Democrático | ![]() | Manuel Campanario Arteaga | 2 (![]() | 2,67% | 0 | |
Vots en blanc | ![]() | 5 | 6,67% | |||
Total vots vàlids i regidors | 75 | 100 % | 5 | |||
Vots nuls | 4 | 5,06% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 79 | 72,48%** | ||||
Abstenció | 30* | 27,52%** | ||||
Total cens electoral | 109* | 100 %** | ||||
Alcaldessa: Augusto Solsona Porcar (PP) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors | ||||||
Fonts: JEC,[4] JEZ Castelló,[5] Periòdic Ara.[6] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Alcaldes
Des de 2022 l'alcalde de Xodos és Miguel Ferrer Alberich, de Compromís.[7]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Avelino Guidotti Gabaldón | UCD | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Avelino Guidotti Gabaldón | AP-PDP-UL-UV | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Juan Gasch Aparici | AP | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Juan Gasch Aparici | PP | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Juan Gasch Aparici | PP | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Juan Gasch Aparici | PP | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Juan Gasch Aparici | PP | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Juan Manuel Benages Monfort | PP | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Juan Manuel Benages Monfort César Segura Tena | PP PP | 11/06/2011 21/02/2014 | Dimissió/renúncia -- |
2015–2019 | César Segura Tena | PP | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Augusto Solsona Porcar Miguel Ferrer Alberich | PP Compromís | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | Miguel Ferrer Alberich | Compromís | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[7] |
Monuments
- El Castell. Segle XI.
Les restes del Castell de Xodos es troben en la part més alta de la població, sobre un precipici de més de 70 m d'altura. La població fortificada tenia encomanada la protecció, vigilància i defensa de la vall, una excel·lent via de comunicació natural. Actualment només conserva una part de les muralles, els fonaments d'algunes torrasses i la part inferior de la gran torre de l'homenatge. Situat sobre la roca, una gran protuberància del terreny que per la part de l'est es troba tallada a pic sobre la Vega. Malgrat no haver trobat cap escrit sobre l'origen remot, podem aventurar-ne la datació als segles xi i xii, en el període dels regnes de taifes, amb un origen mudèjar.
- El Portal i l'Arxiu. De l'edat mitjana.
El Portal i l'Arxiu conformen el conjunt defensiu que comunica la plaça de l'Església amb l'exterior de la primitiva fortalesa, de manera que el Portal constituïx l'entrada principal del recinte emmurallat. La part superior d'esta estructura, un edifici quadrangular de dues plantes a manera de torrassa defensiva, és l'Arxiu, que rep el nom perquè està dedicat a eixe menester.
- Església de Sant Pere. Del segle xvi.
De construcció renaixentista, amb retocs posteriors, es troba dedicada a sant Pere, amb capelles consagrades a la Mare de Déu Morta i a santa Teresa. A l'interior es troben pintures que presenten motius de Xodos. Cal remarcar també el treball amb claus de la porta principal, que representa el pic de Penyagolosa, el Marinet i sant Cristòfol. El rellotge de la torre és de l'inici del segle xx, restaurat cent anys després.
- Ermita Sant Cristòfol. Del segle xviii.
Petit edifici de planta quadrangular, de façana llisa, amb les parets pintades en blanc. Destaca la portada, en forma d'arc de mig punt i amb els carreus pintats en vermell. La porta és de fusta.
- Ermita del Calvari
Festes i celebracions
- Festes Patronals. Se celebren les primeres setmanes d'agost en honor de Sant Cristòfol i el Cor de Jesús.
- Cap de setmana de Pasqua. Se celebra l'1 d'abril
- Romeria de Sant Joan. El 24 de juny se celebra la romeria fins al santuari de Sant Joan de Penyagolosa.
- Sant Antoni. El 17 de gener és sant Antoni. La festa se celebra el cap de setmana, sovint el posterior, amb benedicció de cavalleries i repartiment del "prim" a tots els assistents.
Referències
- ↑ Bernat i Agut, Jesús. Publicacions de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, Ajuntament de Xodos. Toponímia dels pobles valencians. Xodos, L'Alcalatén, 2004 (Onomàstica i Toponímia. Toponímia del Pobles Valencians, Xodos 44). V-3126-2004. ISBN 84-482-3833-8.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Bernat i Agut, Jesús, 2004.
- ↑ «Instituto Nacional de Estadística». [Consulta: 24 març 2023].
- ↑ Junta Electoral Central «Resolución de 2 de julio de 2019, de la Presidencia de la Junta Electoral Central, por la que se procede a la publicación del resumen de los resultados de las elecciones locales convocadas por Real Decreto 209/2019, de 1 de abril, y celebradas el 26 de mayo de 2019, según los datos que figuran en las actas de proclamación remitidas por cada una de las Juntas Electorales de Zona. Provincias: Cantabria, Castellón, Ciudad Real, Córdoba, A Coruña, Cuenca, Gipuzkoa y Girona». Butlletí Oficial de l'Estat, 184, 02-08-2019, pàg. 84.132 [Consulta: 29 abril 2020].
- ↑ Junta Electoral de la Zona de Castelló «Relación de candidaturas proclamadas para las Elecciones Municipales de 26 de mayo de 2019» (pdf) (en castellà). Butlletí Oficial de la Província de Castelló. Diputació Provincial de Castelló [Castelló], 56, 30-04-2019, pàg. 22. inserció 01868-2019-U [Consulta: 19 juny 2019].
- ↑ Ara. «Eleccions municipals 2019. Resultats a Xodos», 20-12-2020. [Consulta: 5 desembre 2020].
- ↑ 7,0 7,1 Direcció d'Anàlisi i Polítiques Públiques de la Presidència. Generalitat Valenciana. «Banc de Dades Municipal. Xodos. Històric de Govern Local». Portal d'informació ARGOS. [Consulta: 6 desembre 2020].
Enllaços externs
En altres projectes de Wikimedia: | |
![]() | Commons ![]() |
![]() | Viccionari |
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
- Carta de poblament de Xodos Arxivat 2008-04-07 a Wayback Machine., de Cèsar Mateu i Beltran, d'on s'ha extret informació amb consentiment de l'autor. Publicada per la Universitat Oberta de Catalunya: versió en paper.
- Institut Valencià d'Estadística Arxivat 2010-06-18 a Wayback Machine..
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat: municipis Arxivat 2010-09-30 a Wayback Machine..