Premi Turing
| ||||
Nom en la llengua original | (en) ACM A. M. Turing Award ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Tipus | premi científic de ciències de la computació ![]() | |||
Epònim | Alan Turing ![]() | |||
Vigència | 1966 ![]() | |||
Freqüència | anual ![]() | |||
Localització | Nova York ![]() | |||
Estat | Estats Units d'Amèrica ![]() | |||
Guanys en premis | 1.000.000 $ ![]() | |||
Conferit per | Association for Computing Machinery ![]() | |||
Lloc web | amturing.acm.org ![]() |
El Premi Turing és considerat per molts com el Premi Nobel de la Informàtica. És atorgat anualment per l'Associació per a la Maquinària Computacional (ACM) a qui hagi contribuït de manera transcendental al camp de les ciències computacionals. El guardó rendeix tribut a Alan Mathison Turing. Després de 40 anys d'existència, el 2006 es va atorgar el guardó a la primera dona, Frances Allen.
Entre 2007 i 2013, el guanyador era recompensat amb 250.000 dòlars, co-patrocinat per Intel i Google.[1] A partir de 2014, amb el patrocini de Google, el premi ha arribat al milió de dòlars.[2]
Guardonats
Any | Nom | Motiu |
---|---|---|
1966 | ![]() | Per la seva influència en les àrees de tècniques de programació avançades i construcció de compiladors. |
1967 | ![]() | Pel disseny i construcció d'EDSAC, el primer ordinador de programa emmagatzemament en memòria interna. |
1968 | ![]() | Per la seva feina en mètodes numèrics, sistemes de codificació automàtics, i pel desenvolupament de codis de detecció i correcció d'errors. |
1969 | ![]() | Per les seves aportacions a intel·ligència artificial. |
1970 | ![]() | Per les seves investigacions en anàlisi numèrica per facilitar l'ús de computadors digitals d'alta velocitat. |
1971 | ![]() | Per les seves aportacions al camp de la intel·ligència artificial. |
1972 | ![]() | Per les seves contribució a la "ciència i art" dels llenguatges de programació. |
1973 | ![]() | Per les seves aportacions a la tecnologia de bases de dades. |
1974 | ![]() | Per les seves contribucions a anàlisi d'algorismes i el disseny de llenguatges de programació. |
1975 | ![]() | Per les seves aportacions a intel·ligència artificial, la psicologia de la percepció humana i processament de llistes. |
1976 | ![]() | Pel seu treball en autòmats finits, introduint la idea de màquines no deterministes. |
1977 | ![]() | Per les seves contribucions al disseny de sistemes de programació d'alt nivell i per la publicació de procediments formals per a l'especificació de llenguatges de programació. |
1978 | ![]() | Per la seva influència en metodologies per a la creació de programari eficient i fiable, i per les seves aportacions en els següents camps: teoria d'anàlisi sintàctica, semàntica en llenguatges de programació, verificació automàtica de programes, síntesi automàtica de programes i anàlisi d'algorismes. |
1979 | ![]() | Per les seves pioners esforços en llenguatges de programació i notació matemàtica, donant com a resultat APL. |
1980 | ![]() | Per les seves importants contribucions a la definició i disseny de llenguatges de programació. |
1981 | ![]() | Per les seves contínues i importants aportacions a la teoria i pràctica dels sistemes de gestió de bases de dades, ideant l'enfocament relacional de la gestió de bases de dades. |
1982 | ![]() | Per les seves aportacions en el camp de la complexitat computacional. Va idear els fonaments de la teoria de NP-completesa. |
1983 | ![]() | Per les seves contribucions al desenvolupament de sistemes operatius en general i la creació de Unix en particular. |
1984 | ![]() | Pel desenvolupament d'una sèrie d'innovadors llenguatges de programació com EULER, ALGOL-O, MODULA i PASCAL. |
1985 | ![]() | Per les seves contribucions a la teoria d'algorismes, la identificació de problemes computables en temps polinomial i a la teoria de NP-completesa. |
1986 | ![]() | Pels seus èxits en l'anàlisi i disseny d'algorismes i estructures de dades. |
1987 | ![]() | Per la seva aportació a la teoria de compiladors, arquitectura de grans sistemes i el desenvolupament de joc d'instruccions reduït RISC. |
1988 | ![]() | Per les seves aportacions a la computació gràfica. |
1989 | ![]() | Per les seves contribucions a l'anàlisi numèrica, particularment en computació en coma flotant. |
1990 | ![]() | Per la seva feina liderant el desenvolupament de CTSS i Multics. |
1991 | ![]() | Per tres èxits:
|
1992 | ![]() | Per les seves contribucions al desenvolupament d'entorns distribuïts i la tecnologia per a la seva implementació: estacions de treball, xarxes, sistemes operatius, sistemes de programació, monitors, publicació de documents i seguretat. |
1993 | ![]() | Per establir els fonaments del camp de la teoria de complexitat computacional. |
1994 | ![]() | Pel disseny i construcció de grans sistemes d'intel·ligència artificial. |
1995 | ![]() | En reconeixement per les seves aportacions als fonaments de la teoria de complexitat computacional i la seva aplicabilitat a la criptografia. |
1996 | ![]() | Per la seva feina introduint la lògica temporal en informàtica i per les seves importants aportacions a la verificació de programes i sistemes. |
1997 | ![]() | Per la seva feina en computació interactiva. |
1998 | ![]() | Per les seves contribucions en bases de dades, investigació en el processament de transaccions i implementació de sistemes. |
1999 | ![]() | Per les seves contribucions a arquitectura de computadors, sistemes operatius i enginyeria del programari. |
2000 | ![]() | En reconeixement de les seves importants aportacions a la teoria de la computació, criptografia. |
2001 | ![]() | Per la seva feina en els llenguatges de programació Simula I i Simula67, que van permetre l'aparició de la programació orientada a objectes. |
2002 | ![]() | Importants aportacions a la criptografia, en particular l'algoritme RSA. |
2003 | ![]() | Pioner de la programació orientada a objectes i pare del llenguatge Smalltalk. |
2004 | ![]() | Pel protocol TCP/IP. |
2005 | ![]() | Per les seves contribucions fonamentals en el desenvolupament i definició de l'Algol 60, el seu disseny del compilador i l'art en la pràctica de la programació. |
2006 | ![]() | Per les seves contribucions que van millorar fonamentalment el rendiment dels programes d'ordinador i accelerar l'ús de sistemes de computació d'alt rendiment. |
2007 | ![]() | Pel seu treball pioner en un mètode automatitzat (anomenat "model checking" en anglès) per trobar errors de disseny en programari i maquinari. |
2008 | ![]() | Per la seva contribució als fonaments teòrics i pràctics en el disseny de llenguatges de programació i sistemes, especialment relacionats amb l'abstracció de dades, tolerància a fallades i computació distribuïda. |
2009 | ![]() | Pel seu disseny pioner i la realització del Xerox Alto, el primer ordinador personal modern, i les seves contribucions a Ethernet i el Tablet PC. |
2010 | ![]() | Per les seves contribucions transformadores a la teoria de la computació, inclosa la teoria d'aprenentatge de probablement aproximadament correcte, la complexitat de l'enumeració i programació algebraica, i la teoria de programació paral·lela i distribuïda.. |
2011 | ![]() ![]() | Per contribucions fonamentals a la intel·ligència artificial mitjançant càlcul de probabilitat i raonament causal.[3] |
2012 | ![]() ![]() ![]() | Per la seva obra transformadora que va bastir els fonaments en teoria de la complexitat de la ciència de la criptografia i, tot fent-ho, va obtenir mètodes pioners per a la verificació eficient de proves matemàtiques en teoria de la complexitat.[4] |
2013 | ![]() | Per contribucions fonamentals a la teoria i la pràctica dels sistemes distribuïts i concurrents, en especial la invenció de conceptes com la causalitat i els rellotges lògics, la seguretat i la vida, màquines d'estat replicades, i consistència seqüencial.[5][6] |
2014 | ![]() | Per contribucions fonamentals als conceptes i les pràctiques que són la base dels sistemes de bases de dades moderns.[7] |
2015 | ![]() ![]() | Per contribucions fonamentals a la criptografia moderna. L'article pioner de 1976, "New Directions in Cryptography," va presentar les idees de criptografia de clau pública i signatures digitals, que són el fonament de la majoria de protocols de seguretat que s'utilitzen normalment a Internet avui en dia.[8] |
2016 | ![]() | Per inventar el World Wide Web, el primer navegador web, i els protocols i algorismes fonamentals que permeten que el Web escali.[9] |
2017 | ![]() ![]() | Per haver estat pioners d'una aproximació sistemàtica i quantitativa al disseny i l'avaluació d'arquitectures informàtiques, amb un impacte durador a la indústria dels microprocessadors.[10] |
2018 | ![]() ![]() ![]() ![]() | Per descobriments conceptuals i d'enginyeria que han fet de les xarxes neuronals profundes un component crític de la informàtica.[11] |
2019 | ![]() ![]() | Per contribucions fonamentals als gràfics d'ordinador en 3-D, i l'impacte revolucionari d'aquestes tècniques en la imatge generada per ordinador (CGI) en la producció de pel·lícules i altres aplicacions.[12] |
2020 | ![]() ![]() | Pels algorismes i la teoria fonamentals en què es basa la implementació de llenguatges de programació, i per sintetitzar els seus resultats i els d'altres en els seus influents llibres, que han educat generacions d'informàtics.[13] |
2021 | ![]() | Per les seves contribucions pioneres als algorismes i llibreries numèriques que han permès que el programari de computació d'alt rendiment estigui a l'alçada de les millores exponencials en el maquinari durant més de quatre dècades.[14] |
2022 | ![]() | Per la invenció, estandardització, i comercialització d'Ethernet.[15] |
2023 | ![]() | Per remodelar la nostra comprensió del paper de l'aleatorietat a la computació i per dècades de lideratge intel·lectual a la informàtica teòrica.[16] |
Nombre de guardons per nacionalitat
Aquesta és la distribució dels Premis Turing des de 1966 fins a 2014. Les nacionalitats dels guardonats estan basades en el seu lloc (l'estat) de naixença, no on van desenvolupar el seu treball com investigadors.
- EUA: 46
- Regne Unit: 8
- Israel: 3
- Noruega: 2
- Canadà: 2
- Alemanya: 1
- Xina: 1
- Dinamarca: 1
- Letònia: 1
- Països Baixos: 1
- Suïssa: 1
- Veneçuela: 1
- Grècia: 1
- Itàlia: 1
Referències
- ↑ «A. M. Turing Award». ACM. Arxivat de l'original el 2009-12-12. [Consulta: 5 novembre 2007].
- ↑ «ACM's Turing Award Prize Raised to $1 Million». ACM. Arxivat de l'original el 2015-11-23. [Consulta: 13 novembre 2014].
- ↑ «Judea Pearl». ACM.
- ↑ «Turing award 2012». ACM. Arxivat de l'original el 2013-03-21. [Consulta: 11 abril 2015].
- ↑ «Turing award 2013». ACM.
- ↑ doi:10.1145/359545.359563
Aquesta referència està incompleta. Cal copiar-la per completar-la. - ↑ «Turing award 2014». ACM.
- ↑ «Cryptography Pioneers Receive 2015 ACM A.M. Turing Award». ACM.
- ↑ «Turing award 2016». ACM.
- ↑ «Pioneers of Modern Computer Architecture Receive ACM A.M. Turing Award». ACM.
- ↑ Fathers of the Deep Learning Revolution Receive ACM A.M. Turing Award
- ↑ Pioneers of Modern Computer Graphics Recognized with ACM A.M. Turing Award – Hanrahan and Catmull's Innovations Paved the Way for Today’s 3-D Animated Films. Retrieved March 19, 2020.
- ↑ ACM Turing Award Honors Innovators Who Shaped the Foundations of Programming Language Compilers and Algorithms
- ↑ «ACM Turing Award Honors Jack Dongarra for Pioneering Concepts and Methods Which Resulted in World-Changing Computations». [Consulta: 28 abril 2022].
- ↑ «ACM A.M. Turing Award Honors Bob Metcalfe for Invention, Standardization, and Commercialization of Ethernet». [Consulta: 29 març 2023].
- ↑ «Avi Wigderson of the Institute for Advanced Study is the recipient of the 2023 ACM A.M. Turing Award» (en anglès). awards.acm.org. Arxivat de l'original el April 10, 2024. [Consulta: 10 abril 2024].
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Web oficial del Premi Turing (anglès)