Josep Lozano i Lerma
![]() (2005) ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1948 ![]() Alginet (la Ribera Alta) ![]() |
Activitat | |
Ocupació | escriptor ![]() |
Premis
|
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Manuel_Sanchis_Guarner_i_Josep_Lozano_i_Lerma_%28Pa%C3%ADs_Valenci%C3%A0%29%2C_2.jpg/220px-Manuel_Sanchis_Guarner_i_Josep_Lozano_i_Lerma_%28Pa%C3%ADs_Valenci%C3%A0%29%2C_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/Vicent_Andr%C3%A9s_Estell%C3%A9s_i_Josep_Lozano_i_Lerma.jpg/220px-Vicent_Andr%C3%A9s_Estell%C3%A9s_i_Josep_Lozano_i_Lerma.jpg)
Josep Lozano i Lerma és un escriptor valencià nascut a Alginet (Ribera Alta) el 24 de novembre de 1948.[1] És llicenciat en Lletres Modernes per la Universitat de París VIII (Vincennes) i en Filologia Catalana a la Universitat de València.[2] Els seus poemes formen part d'antologies nord-americanes i del volum Carn fresca (1974).[3] Ha escrit entre altres Poemes home-terra (1971), Històries marginals, Ribera i El mut de la campana (2003).[4] En esta novel·la, «la València barroca del segle xvii serveix de marc per a una història impossible d'amor i passió entre un frare i una actriu de comèdies».[5]
Per la seva relació personal amb Ismael Latorre Mendoza es va encarregar del discurs en el nomenament de fill predilecte del seu amic.[6] Articulista col·laborador en moltes publicacions, com les revistes literàries Aiguadolç i Caplletra.[7][8] Cofundador i membre del consell coordinador d'Aljannat des de l'any 2006.[9] Ha treballat com a tècnic lingüístic en la Generalitat valenciana.[10] Traductor en diverses publicacions al català.[4] Ha traduït del francés textos de Stendhal, Gautier, Gide, Julien Green, Mérimée i Flaubert.[11]
L'any 2011 va coordinar a Alginet l'Assemblea d'Història de la Ribera, la número XIV, amb Salvador Comes Hernández.[12] Va ser l'iniciador de la Festa Estellés, i és qui fa la crida cada any.[13][14] Normalment, la celebració de la festa consisteix a recitar poemes d'Estellés fent un sopar.[15] La festa se celebra al voltant del 4 de setembre, i s'inspira en el Burns Supper, una celebració escocesa en honor de Robert Burns.[16]
Obra
- Novel·la
- Crim de Germania (1979).[17][n. 1] És una obra que li assegurà un lloc preeminent en el nostre panorama literari i que li va procurar nombrosos seguidors.[18]
- Ofidi (1990)[19]
- Ribera (1991)[19]
- El mut de la campana (2003)[19]
- Narrativa curta
- El dia de la sang (1980)
- Després de les tenebres i altres narracions (2013)[1]
- Conte
- El cavallet de cartró (1982)[19]
- Històries marginals (1982)[20]
- Laodamia i altres contes (1986)[19]
- Poesia
- Poemes home-terra (1971).
- Cendra, Som i Dolça de sal.[21]
- L'Albufera. Palus Naccararum (2014)[2]
Premis
- 1979 - Premi Andròmina de narrativa per Crim de Germania[22]
- 1980 - Ciutat de Xàtiva per El dia de la sang
- 1980 - Premi de la crítica del País Valencià per Crim de Germania[22]
- 1981 - Premi Crítica Serra d'Or de novel·la per Crim de Germania[22]
- 1983 - Premi Xúquer de Narrativa per Laodamia i altres contes[19]
- 1984 - Premi Generalitat de Catalunya al millor text infantil per El Cavallet de Cartró[19]
- 1984 - Premi Tirant lo Blanc per El Cavallet de Cartró.[11]
- 1990 - Premi Prudenci Bertrana de novel·la per Ofidi[19]
- 1990 - Premi de Novel·la Ciutat d'Alzira per Ribera[19]
Notes
- ↑ Contraportada del llibre: Josep Lozano Lerma (Alginet, 1948) obtingué amb Crim de Germania el Premi Andròmina de narrativa dels Premis Octubre de 1979 (...) personatges i circumstàncies de la revolta de les Germanies, en el segle XVI: Germana de Foix, el rei Encobert, Vicent Peris, el duc de Calàbria, les festes cortesanes (...)
Referències
- ↑ «Josep Lozano i Lerma». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Ciscar, José Alginet: Anecdotari i Personatges. 2007, p.143
- ↑ Lairón Pla, 2011, p. 205.
- ↑ 4,0 4,1 Ciscar, José Alginet: Anecdotari i Personatges. 2007
- ↑ Sebastià, Jordi Josep Lozano: La Novel·la és un Procés de Seducció (L'illa, revista de lletres nº 35) hivern de 2003, p.17
- ↑ Latorre, 2008.
- ↑ Diversos autors Festes populars Alginet, 1982 D.L.:V-1680-1982, notes sobre Alginet pp. 23-30
- ↑ Lozano, Josep Extensió dels ulls (Ventall d'Imatges) 2004, pp. 4, 5
- ↑ Diversos autors Aljannat, revista d'estudis locals 1-10-2006
- ↑ Va superar les proves d'habilitació en 1987. Veg. DOGV núm. 653.
- ↑ 11,0 11,1 Rangel, Julia El meu poble Alginet 2007, p.98
- ↑ Lairón Pla, 2011, p. 206.
- ↑ Llibertat.cat 04-09-2012
- ↑ Llibertat.cat 06-09-2012
- ↑ Vilaweb 27-09-2012
- ↑ Generalitat de Catalunya Es prepara la tercera edició de la Festa Estellés, 24-07-2012
- ↑ Lozano, Josep Crim de Germania 12a edició, any 2000; L'estel Tres i Quatre
- ↑ Sebastià, Jordi Josep Lozano: La Novel·la és un Procés de Seducció (L'illa, revista de lletres nº 35) hivern de 2003, p.16
- ↑ 19,0 19,1 19,2 19,3 19,4 19,5 19,6 19,7 19,8 «Lletraferit». Universitat d'Alacant. Arxivat de l'original el 2016-11-22. [Consulta: 21 novembre 2016].
- ↑ Diversos autors Antologia poètica. Poetes d'Alginet. 1998, p.233
- ↑ Diversos autors Antologia poètica. Poetes d'Alginet. 1998, pp.234-239
- ↑ 22,0 22,1 22,2 «'Crim de Germania' 25 anys després». 10/1/2014. Vilaweb, 06-10-2005.
Bibliografia
- Lairón Pla, Aurelià. Riberencs. Homes i dones del País del Xúquer, 2011.
- Latorre, Carolina; Torres, Vicenç Salvador. Ajuntament d'Alginet. Documental Cinematogràfic Latorre (DVD), 2008.
- La Gran Enciclopèdia en Català nº 12 edicions 62, 2004, p.9424.