Germund Dahlquist
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (sv) Germund Gunnar Dahlquist ![]() 16 gener 1925 ![]() Uppsala (Suècia) ![]() |
Mort | 8 febrer 2005 ![]() Estocolm (Suècia) ![]() |
Sepultura | Skogskyrkogården, kvarter 15, num. 145 59° 16′ 22″ N, 18° 05′ 58″ E / 59.272656°N,18.099566°E / 59.272656; 18.099566 ![]() |
Formació | Universitat d'Estocolm (1942–1949) ![]() |
Tesi acadèmica | Stability and error bounds in the numerical integration of ordinary differential equations ![]() ![]() |
Director de tesi | Fritz Carlson i Lars Hörmander ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Matemàtiques, anàlisi numèrica i teoria d'equacions diferencials ![]() |
Ocupació | matemàtic, professor d'universitat, informàtic ![]() |
Ocupador | Reial Institut de Tecnologia (1959–1990) Matematikmaskinnämnden (1949–1959) ![]() |
Membre de | Reial Acadèmia Sueca d'Enginyeria (1965–) ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | Per Lotstedt, Gunilla Borgefors, Lothar Reichel, Gunilla Kreiss, Gustaf Söderlind, Stefan Arnborg, Åke Björck, Jesper Oppelstrup, Peter Eliasson, Mihai Dorobantu, Sven-Åke Gustafson, Örn Ólafsson, Torsten Ström, Taifun Alishenas, Ilkka Karasalo, Bengt Lindberg, Włodek Proskurowski, Jorgen Sand, Per B. Svensson, Ingemar Andreasson, Lennart Edsberg, Bo Einarsson i Lars-Erik Thorelli ![]() |
Família | |
Pares | Gunnar Dahlquist ![]() ![]() |
Germans | Thorild Dahlquist ![]() |
Premis
| |
![]() ![]() |
Germund Dahlquist (Uppsala, 16 de gener de 1925 - Estocolm, 8 de febrer de 2005) va ser un matemàtic suec.
Vida i obra
Nascut a Uppsala, va començar els estudis universitaris quan només tenia disset anys a la universitat d'Estocolm, en la qual es va llicenciar el 1949. Enlloc de seguir amb els cursos de doctorat, va entrar a treballar al MMN (Comité Suec per al Maquinari Informàtic) on va participar en el desenvolupament del primer ordinador suec: el BESK.[1] Després d'uns anys, canvia d'opinió i començara treballar en el seu doctorat que obté el 1958, amb una tesi publicada l'any següent, en la qual demostra que l'estabilitat i la consistència son les condicions necessàries per a la convergència dels mètodes en diversos passos per resoldre una equació diferencial.[2][3]
El 1959 va passar a ser professor del Reial Institut de Tecnologia, on va establir un potent grup de treball en anàlisi numèrica. El seu llibre de 1974 Numerical Methods va ser molt influent en aquest camp.[4] També va ser molt actiu en la fundació de la revista BIT Numerical Mathematics, de la qual va ser editor durant molts anys, i en la col·laboració amb Amnistia Internacional, ajudant a científics amb problemes polítics.[5] Va establir el concepte de norma logarítmica i el va estendre a operadors no lineals;[6] i també, els conceptes de primera barrera[7] i segona barrera de Dahlquist.[8]
Referències
- ↑ Gustafsson, 2018, p. 95.
- ↑ Haireer, 2006, p. 519.
- ↑ González Higueras, 2021, p. 27 i ss.
- ↑ Jackson, 1976, p. 774-776.
- ↑ Gustafsson, 2018, p. 96.
- ↑ Söderlind, 2006, p. 631 i ss.
- ↑ Butcher, 2010, p. 43.
- ↑ González Higueras, 2021, p. 43.
Bibliografia
- Butcher, John C. «Numerical methods for ordinary differential equations: early days». A: Adhemar Bultheel, Ronald Cools (eds.). The Birth of Numerical Analysis (en anglès). World Scientific, 2010, p. 35-44. ISBN 978-981-283-625-0.
- González Higueras, Carlos «Métodos lineales multipaso para la resolución de ecuaciones diferenciales» (en castellà). Universidad de la Laguna, Tesi, 2021.
- Haireer, Ernst «Symmetric Linear Multistep Methods» (en anglès). BIT Numerical Mathematics, Vol. 46, NUm. 3, 2006, pàg. 515-524. DOI: 10.1007/s10543-006-0066-z. ISSN: 0006-3835.
- Gustafsson, Bertil. Scientific Computing: a Historical Perspective (en anglès). Springer, 2018. ISBN 978-3-319-69846-5.
- Jackson, L.W. «Numerical Methods (Germund Dahlquist and Åke Björck)» (en anglès). SIAM Review, Vol. 18, Num. 4, 1976, pàg. 774-776. DOI: 10.1137/1018129. ISSN: 1095-7200.
- Söderlind, Gustaf «The logarithmic norm. History and modern theory» (en anglès). BIT Numerical Mathematics, Vol. 46, NUm. 3, 2006, pàg. 631-652. DOI: 10.1007/s10543-006-0069-9. ISSN: 0006-3835.
- Wanner, G. «Dahlquist’s classical papers on stability theory» (en anglès). BIT Numerical Mathematics, Vol. 46, NUm. 3, 2006, pàg. 671-683. DOI: 10.1007/s10543-006-0072-1. ISSN: 0006-3835.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Germund Dahlquist» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- «The Dahlquist Research Fellowship» (en anglès). KTH. [Consulta: 2 juliol 2023].