Festival de Cinema de Douarnenez
| ||||
| ||||
Nom en la llengua original | (fr) Festival de Cinéma de Douarnenez (br) Gouel ar filmoù ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Tipus | festival de cinema ![]() | |||
Vigència | 1978 ![]() | |||
Durada | 8 d ![]() | |||
Localització | Douarnenez (Bretanya) ![]() | |||
Estat | França ![]() | |||
Lloc web | festival-douarnenez.com ![]() | |||
![]() ![]() ![]() ![]() |
El Festival de Cinema de Douarnenez/Gouel ar filmoù és un festival de cinema que té lloc a Douarnenez (Finisterre, Bretanya).[1]
Fundada l'any 1978, l'Associació Festival de Cinema de Douarnenez té com a objectiu principal descobrir, a través del seu cinema i a través del cinema, pobles minoritzats i/o minoritaris que lluiten per les seves cultures, les seves llengües, la seva identitat i fins i tot la seva supervivència. En ressonància amb la seva identitat bretona, el Festival persegueix el seu viatge cinematogràfic i humà des de fa 40 anys, convocant aquí i en altres llocs, la creació i la cultura bretones, així com la diversitat de lluites artístiques i creacions dels pobles del món.
Història
El festival va ser creat l'any 1978 per un grup de joves amants del cinema vinculats a la MJC de Douarnenez. Tres causes són especialment properes als seus cors: la lluita contra el projecte de creació d'una central nuclear a Plogoff, la situació al Tercer Món i el renaixement de la cultura bretona.[2] L'associació Festival de cinema de Douarnenez (llei d'associació 1901) té un conveni amb la ciutat de Douarnenez, amb el Consell Departamental de Finisterre i la Regió de Bretanya.
Fins al 1989, el Festival va estar vinculat a les activitats de la MJC, aleshores es va crear una associació per fer-se càrrec de l'organització del Festival.[3]
Erwan Moalic, present des de 1978, assegura la programació, assistit per Caroline Troin des de 1990. El 2010, fan el seu últim any al capdavant del Festival.[4] A partir de 2011, el Festival estarà dirigit per Éric Prémel,[5] després per Yann Stéphant del 2014 al 2018 i finalment per Christian Ryo des de finals del 2018.
Principis de programació
Cada edició té almenys cinc apartats:
- La temàtica principal: la festa convida cada any a pobles, propers o llunyans, que tenen en comú lluitar per les seves identitats, sovint menyspreades, tant si aquestes lluites es refereixen al territori, a la llengua, a la cultura, a la condició política o a la dignitat.
- Lloc d'elecció per a la producció audiovisual bretona que ofereix cada any una selecció d'aquestes pel·lícules, així com trobades professionals. Aquesta secció és recurrent i, a més, el festival, signatari de la carta Ya d'ar brezhoneg, és parcialment bilingüe francès-bretó (almenys).
- La secció recurrent gran tribu.
- La secció recurrent Monde des sourd·e·s, des de l'edició número 32 de 2009. La LSF s'afegeix al bretó i al francès com a tercera llengua oficial del festival.
- Durant diversos anys, fins al 2014 inclòs, la secció LGBTQI. Després de la seva desaparició com a secció recurrent, aquesta temàtica és ara objecte d'un curs "Preguntes de gènere" transversal a la resta d'apartats, amb la recerca de possibles interseccions en els temes. I al marge, també es va organitzar un fòrum internacional intersexual per antics o actuals membres del festival, els dies 29 i 30 de juny de 2015.[6]
- Un o més temes addicionals, exemples trobats al llarg de les edicions:
- Donar un "coup de chapeau" a un director;
- Un tall transversal que qüestiona altres parts de les nostres societats (dones, presons, immigració, globalització...);
- aspectes relacionats amb els drets humans (Afganistan, Txetxènia, etc.);
- Una retrospectiva de la cinematografia nacional, regional, temàtica, etc.
- Una secció juvenil: una selecció de pel·lícules d'altres temàtiques a les quals s'afegeixen d'altres específicament. A més, el festival ofereix un mini-festival: els nens inscrits són atesos per animadors durant una o més mitges jornades.
Temes anuals
Persones o temes en el punt de mira des de la creació del festival:[7]
- 1978, 1a edició: Quebequesos
- 1979, 2a edició: Nacions índies a Amèrica del Nord
- 1980, 3a edició: Pobles del DOM-TOM
- 1981, 4a edició: Poble occità
- 1982, 5a edició: Poble de l'URSS
- 1983, 6a edició: Pobles gitanos d'Europa
- 1984, 7a edició: Pobles indis a Amèrica Llatina
- 1985, 8a edició: Poble negre nord-americà
- 1986, 9a edició: Poble català
- 1987, 10a edició: Pobles de l'Àrtic
- 1988, 11a edició: Poble basc
- 1989, 12a edició: Gent de la Xina i Tibet
- 1990, 13a edició: Poble palestí
- 1991, 14a edició: Pobles aborígens d'Austràlia
- 1992, 15a edició: Poble irlandès
- 1993, 16a edició: Poble de l'Índia
- 1994, 17a edició: Pobles berbers
- 1995, 18a edició: Poble escocès
- 1996, 19a edició: Comunitats d'immigrants a Europa
- 1997, 20a edició: Trobades indígenes a Europa, nacionalismes a Europa 20è|aniversari
- 1998, 21a edició: Poble gal·lès
- 1999, 22a edició: Yiddishland
- 2000, 23a edició: Les Itàlies
- 2001, 24a edició: Maoris d'Aotearoa
- 2002, 25a edició: Notícies mundials
- 2003, 26a edició: Kurdistan
- 2004, 27a edició: els belgues
- 2005, 28a edició: Mexicans als Estats Units
- 2006, 29a edició: Gent dels Balcans
- 2007, 30a edició: Retrats dels colonitzats, Mil i una Bretanyes
- 2008, 31a edició: Líban
- 2009, 32a edició: Gent del Caucas
- 2010, 33a edició : Caribs
- 2011, 34a edició : Àfrique(s) del Sud
- 2012, 35a edició : Comunitats autònomes : Catalunya, País Basc, Galícia
- 2013, 36a edició: Roma, gitanos i viatgers
- 2014, 37a edició: Pobles de l'Arxipèlag Indonèsia, Timor-Leste i Papuàsia
- 2015, 38a edició: Gent dels Andes
- 2016, 39a edició: Pobles de Turquia
- 2017, edició 40a: Fronteres
- 2018, edició 41a: Els pobles del Congo(s)[8]
- 2019, edició 42a: Algerians, Algerians[9]
- 2020, 43a edició: ajornada al 2021 a causa de la pandèmia pel Covid-19
- 2021, 43a edició: Pobles i lluites a Grècia / Pobloù ha stourmoù e Gres[10]
- 2022, 44a edició: Helvètes Underground / Helvet Underground[11]
Referències
- ↑ Festival De Cinema De Douarnenez a filmfsetivals.com
- ↑ (francès) Festival de cinéma de Douarnenez. «Historique», 2010.
- ↑ (francès) Alda!. «Festival des minorités», édition du 26 juin 2008. Arxivat de l'original el 2008-11-20. [Consulta: 15 juny 2023].
- ↑ (francès) Télérama. «Les embruns du monde rafraîchissent Douarnenez», édition du 27 août 2010.
- ↑ (francès) Le Télégramme. «Douarnenez. Éric Prémel directeur du festival de cinéma», édition du 31 août 2010.
- ↑ «Forum International Intersexe de Douarnenez». OII Francophonie, 16-05-2015..
- ↑ (francès) Festival de cinéma de Douarnenez. «Peuples invités», 2010.
- ↑ Douarnenez : les peuples des Congos à l'honneur du festival de cinéma Franc 3, 20 d'agost de 2018
- ↑ Cinéma : le festival de Douarnenez zoome sur l’Algérie, Le Monde, 19 d'agost de 2019
- ↑ À Douarnenez, le Festival de cinéma lève le voile sur sa programmation, Le Telegramme, 14 d'agost de 2021
- ↑ La Suisse, un choix tout sauf neutre du Festival de cinéma de Douarnenez, Le Telegramme, 6 d'abril de 2022