Charlie Whiting
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 12 agost 1952 ![]() Sevenoaks (Anglaterra) ![]() |
Mort | 14 març 2019 ![]() Melbourne (Austràlia) ![]() |
Causa de mort | embòlia pulmonar ![]() |
Formació | Dartford Grammar School (en) ![]() Universitat London South Bank ![]() |
Activitat | |
Ocupació | àrbitre, dirigent esportiu, race director (en) ![]() ![]() |
Activitat | 1988 ![]() |
Ocupador | Federació Internacional de l'Automòbil (1988–) ![]() |
Esport | automobilisme ![]() |
Participà en | |
Fórmula 1 ![]() | |
![]() ![]() |
Charlie Whiting (Kent, Anglaterra, 1952-Melbourne, Austràlia, 14 de març de 2019) va ser el director de carrera de la Fórmula 1 durant més de vint anys.[1] També va participar com a responsable tècnic de la FIA des de 1988 fins a març de 2017, quan va ser reemplaçat per Marcin Budkowski
Carrera
El seu primer treball va ser com assistent del seu germà, Nick, preparant cotxes de ral·li prop del circuit de Brands Hatch a Anglaterra. A mitjan anys 70, tots dos germans van córrer en Surtees en les sèries de 1976 de la British F5000 per a Divina Galica. En la temporada de 1977, Whiting es va unir a Hesketh Racing en Easton Neston, a prop de Silverstone. Després de la desaparició de l'equip es va unir a l'equip Brabham de Bernie Ecclestone en Weybridge, on romandria durant deu anys, convertint-se en cap de mecànics durant els èxits de 1981 i 1983 en el Campionat del Món, i després ascendint a cap d'enginyers. Mentre, el seu germà Nick obriria una tenda de recanvis prop del circuit de Brands Hatch.
En 1988 es va fer delegat tècnic de la FIA Fórmula 1 i en 1997 va ser triat Director de Carrera i Delegat de Seguretat.
Durant el Gran Premi dels Estats Units de 2005, Whiting es va veure implicat en una controvèrsia quan els pneumàtics que Michelin va portar a Indianápolis no eren segurs per utilitzar-se. La companyia francesa era incapaç de fabricar noves rodes a temps per reemplaçar les proporcionades als seus set equips i va demanar instal·lar una chicane en la corba 13 del circuit. Whiting es va negar afirmant que seria injust per als equips que @sí_ja podien córrer sense problemes pel traçat existent i que el fer canvis d'última hora en el traçat podria exposar a tots els implicats a sancions legals en el cas d'accident.[2]
Dels vint corredors que van ser confirmats principalment per a la competència, solament van participar els pilots dels tres equips equipats amb pneumàtics Bridgestone (Ferrari, Minardi i Jordan). Els altres catorze corredors, tots equipats amb pneumàtics Michelin, es van retirar al carrer de boxes després de completar la volta de formació al·legant preocupació per la seva seguretat.[3]
Defunció
Va morir a Melbourne, a l'edat de 66 anys, per una embòlia pulmonar.[4] La seva mort va ser confirmada per la FIA, en la matinada del 14 de març, tres dies abans de disputar-se el Gran Premi d'Austràlia de 2019.[5]
Referències
- ↑ «Formula One 2010: Could technical glitch hit McLaren?». Betfair, 05-03-2010. [Consulta: 14 març 2019].
- ↑ «Respuesta de Whiting a Michelin». Arxivat de l'original el 2007-06-07. [Consulta: 14 març 2019].
- ↑ «Schumacher takes hollow USGP victory». Crash.net, 19-06-2005. Arxivat de l'original el 2008-06-30. [Consulta: 13 març 2019].
- ↑ .
- ↑ «FIA Statement - Charlie Whiting». Federation Internationale de l'Automobile, 14-03-2019. [Consulta: 14 març 2019].