Campionat d'Europa de waterpolo masculí
![]() | Aquest article és sobre la competició masculina. Per a la competició femenina, vegeu Campionat d'Europa de waterpolo femení |
Tipus | campionat europeu ![]() |
---|---|
Esport | waterpolo ![]() |
Organitzador | Lliga Europea de Natació ![]() |
Localització i Dates | |
Vigència | 1926 – ![]() |
Freqüència | biennal ![]() |
Número d'edició | 36 ![]() |
Competició | |
Primer lloc | Espanya (1r) (2024) ![]() |
El Campionat d'Europa de waterpolo (oficialment en anglès: European Water Polo Championship) és una competició internacional de waterpolo de seleccions nacionals. De caràcter bianual, és organitzada per Lliga Europea de Natació i se celebrà per primer cop l'any 1926.[1] Hi participen setze seleccions nacionals agrupats en quatre grups. Disputen una primera fase en format de lligueta i els dos millors classificats de cadascun del grups accedeixen a la segona fase. Els vuits equips classificats disputen els quarts de final, semifinal i final. El guanyador de la competició és declarat campió d'Europa i, en any olímpic, té dret a participar als Jocs Olímpics.
La primera edició se celebrà a Budapest i competiren quatre seleccions, Bèlgica, Alemanya, Hongria i Suècia, essent la selecció amfitriona la primera campiona d'Europa.[2] La selecció hongaresa també és la dominadora històrica de la competició amb tretze títols, seguida de la URSS amb cinc (1966, 1970, 1983, 1985, 1987) i de Sèrbia amb quatre (2012, 2014, 2016, 2018). La selecció espanyola, històricament formada per una gran majoria de waterpolistes catalans, ha aconseguit tres medalles d'argent (1991, 2018, 2020) i quatre de bronze (1983, 1993, 2006, 2022). Es proclamà campiona d'Europa per primer cop el 2024.[3]
Historial
En negreta = Selecció campiona |
- ↑ Al final de la lligueta pel títol de la competició, les seleccions iugoslava i soviètica quedaren empatats en punts, nombre de victòries i goal average. Per aquest motiu, es decidí adjudicar dues medalles argent i cap de bronze.
- ↑ La 36a edició es decidí celebrar inicialament a Netanya, Israel. Degut a l'esclat del conflicte entre Israel i Gaza de 2023, la LEN i la Federació Israeliana de Natació decidiren renunciar-hi. L'organització del campionat es bescanvià a Dubrovnik i Zagreb.[12]
Estadístiques
Edició | Any | Màxim golejador | Millor jugador | Millor porter | refs. | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Nom | Gols | Nom | Nom | |||||||
XIV | 1970 | ![]() | 20 | N/A | N/A | |||||
XV | 1974 | ![]() | 15 | N/A | N/A | |||||
XVI | 1977 | ![]() | 20 | N/A | N/A | |||||
XVII | 1981 | ![]() | 27 | N/A | N/A | |||||
XVII | 1983 | ![]() | 27 | N/A | N/A | |||||
XVIII | 1985 | ![]() | 21 | N/A | N/A | |||||
XIX | 1987 | ![]() | 21 | N/A | N/A | |||||
XX | 1989 | ![]() | 26 | N/A | N/A | |||||
XXI | 1991 | ![]() | 36 | N/A | N/A | |||||
XXI | 1993 | ![]() | 29 | N/A | N/A | |||||
XXII | 1995 | ![]() | 24 | N/A | N/A | |||||
XXIII | 1997 | ![]() | 18 | N/A | N/A | |||||
XXIV | 1999 | ![]() | 16 | N/A | N/A | |||||
XXV | 2001 | ![]() | 21 | ![]() | ![]() | |||||
XXVI | 2003 | ![]() | 24 | ![]() | ![]() | |||||
XXVII | 2006 | ![]() | 33 | ![]() | ![]() | |||||
XXVIII | 2008 | ![]() | 23 | ![]() | ![]() | |||||
XXIX | 2010 | ![]() | 21 | ![]() | N/A | |||||
XXX | 2012 | ![]() | 24 | ![]() | N/A | |||||
XXXI | 2014 | ![]() | 24 | ![]() | N/A | |||||
XXXII | 2016 | ![]() | 21 | ![]() | ![]() | |||||
XXXIII | 2018 | ![]() | 17 | ![]() | ![]() | |||||
![]() | ||||||||||
XXXIV | 2020 | ![]() | 21 | ![]() | ![]() | |||||
XXXV | 2022 | ![]() | 19 | ![]() | ![]() | |||||
XXXVI | 2024 | ![]() | 21 | ![]() | ![]() | [13] |
Referències
- ↑ «Waterpolo». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Levinson i Christensen, 1996, p. 768.
- ↑ 3,0 3,1 Agustí, Xavier. «L’equip espanyol remunta contra Croàcia (10-11) i s’emporta l’or europeu a Zagreb». L'Esportiu, 16-01-2024. [Consulta: 18 gener 2024].
- ↑ Esquiroz, Vicente. «6-5: La Unión Soviética campeona de Europa de water-polo» (en castellà). Mundo Deportivo p. 16, 13-09-1970. [Consulta: 17 gener 2024].
- ↑ M.A.S. «Bronce histórico para España» (en castellà). Mundo Deportivo p. 30, 28-08-1983. [Consulta: 17 gener 2024].
- ↑ González, Elvira. «No hubo revancha en waterpolo» (en castellà). Mundo Deportivo p. 9-10, 25-08-1991. [Consulta: 17 gener 2024].
- ↑ González, Elvira. «El bronce llega en la prórroga» (en castellà). Mundo Deportivo p. 30, 09-08-1993. [Consulta: 18 gener 2024].
- ↑ S.D.. «España se cuelga el bronce y Serbia, el oro ante Hungria» (en castellà). Mundo Deportivo p. 52, 11-09-2006. [Consulta: 18 gener 2024].
- ↑ «Sèrbia deixa la selecció espanyola sense l'or». L'Esportiu, 28-07-2018. [Consulta: 18 gener 2024].
- ↑ Carreño, Fernando M. «España pierde ante Hungría la final del Europeo en el último penalti». Marca, 26-01-2020. [Consulta: 18 gener 2024].
- ↑ Vallejo, Mario. «España le toma la medida a Italia y logra el bronce europeo». RTVE, 10-09-2022. [Consulta: 18 gener 2024].
- ↑ «European Water Polo Championships to go ahead in January 2024 with two co-hosts». LEN, 17-11-2023. [Consulta: 18 gener 2024].
- ↑ «Spain ruin Croatia’s party to finally win first European gold» (en anglès). LEN - European Aquatics, 17-01-2024. [Consulta: 22 gener 2024].
Bibliografia
- Levinson, David; Christensen, Karen. Encyclopedia of world sport: from ancient times to the present, Volume 2. ABC-CLIO, 1996. ISBN 0874368197.