Càrrega de la malaltia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Infectious_and_parasitic_diseases_world_map_-_DALY_-_WHO2004.svg/220px-Infectious_and_parasitic_diseases_world_map_-_DALY_-_WHO2004.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Noncommunicable_diseases_world_map_-_DALY_-_WHO2004.svg/220px-Noncommunicable_diseases_world_map_-_DALY_-_WHO2004.svg.png)
La càrrega de la malaltia és l'impacte d'un problema de salut, mesurat pel cost financer, la mortalitat, la morbiditat o altres indicadors. Sovint es quantifica en termes d'anys de vida ajustats per qualitat (AVAQ) o anys de vida ajustats per discapacitat (AVAD), els quals quantifiquen en nombre d'anys de vida perduts degut a malaltia (AVPM). Es pot considerar un AVAD com un any de vida sana perdut, i generalment la càrrega de malaltia es pot considerar com una mesura de la diferència entre l'estat de salut actual i l'estat de salut ideal (on la persona viu una vellesa lliure de malaltia i discapacitat).[1][2][3] Segons un article publicat a The Lancet al juny de 2015, el dolor lumbar i el trastorn depressiu major es trobaven entre les deu principals causes d'AVPM i eren la causa de més pèrdua de salut que la diabetis, la malaltia pulmonar obstructiva crònica i l'asma combinades. L'estudi, basat en dades de 188 països, considerat com l'anàlisi més gran i més detallada per quantificar nivells, patrons i tendències en la salut i la discapacitat, va concloure que "la proporció d'anys de vida ajustada per discapacitat a causa d'AVPM va augmentar a nivell mundial des de 21,1% en 1990 al 31,2% el 2013."[4] La "càrrega ambiental de la malaltia" es defineix com la quantitat d'AVAD que es pot atribuir als factors ambientals.[3][5][6] Aquestes mesures permeten comparar les càrregues de malaltia i també s'han utilitzat per a pronosticar els possibles impactes de les intervencions sanitàries. El 2014, els AVAD per cap van ser "un 40% més grans en regions de ingressos mitjans i baixos".[7]
L'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha proporcionat un conjunt de pautes detallades per mesurar la càrrega de malalties a nivell local o nacional.[3] El 2004, el problema de salut que va portar a l'AVPM més alt per a homes i dones era la depressió unipolar,[8] el 2010, va ser el mal d'esquena.[9] Segons un article publicat a The Lancet el novembre del 2014, els trastorns dels majors de 60 anys representen el "23% de la càrrega global de la malaltia" i els principals contribuents a la càrrega de malaltia en aquest grup el 2014 eren "malalties cardiovasculars (30,3%), neoplàsies malignes (15,1%), malalties respiratòries cròniques (9,5%), malalties musculoesquelètiques (7,5%) i trastorns neurològics i mentals (6,6%)."[7]:549
Referències
- ↑ ; Corvalán, Carlos«Preventing disease through healthy environments: Towards an estimate of the environmental burden of disease». Quantifying environmental health impacts. World Health Organization, 2006.
- ↑ (23–24 August 2000) "Methodology for assessment of Environmental burden of disease". ISEE session on environmental burden of disease
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Prüss-Üstün, Annette; Mathers, C.; Corvalán, Carlos; Woodward, A. Assessing the environmental burden of disease at national and local levels: Introduction and methods. 1. Geneva: World Health Organization, 2003. ISBN 9241546204.
- ↑ «Global, regional, and national incidence, prevalence, and years lived with disability for 301 acute and chronic diseases and injuries in 188 countries, 1990–2013: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2013». The Lancet, 386, 08-06-2015, pàg. 743–800. DOI: 10.1016/S0140-6736(15)60692-4. PMC: 4561509. PMID: 26063472.
- ↑ «Dealing with uncertainties in environmental burden of disease assessment». Environmental Health, 8, 1, 01-01-2009, pàg. 21. DOI: 10.1186/1476-069X-8-21. PMC: 2684742. PMID: 19400963.
- ↑ Briggs, D. «Environmental pollution and the global burden of disease». British Medical Bulletin, 68, 1, 01-12-2003, pàg. 1–24. DOI: 10.1093/bmb/ldg019.
- ↑ 7,0 7,1 Martin J Prince; Fan Wu; Yanfei Guo; Luis M Gutierrez Robledo; Martin O'Donnell «The burden of disease in older people and implications for health policy and practice». The Lancet, 385, 2015, pàg. 549–562. DOI: 10.1016/S0140-6736(14)61347-7.
- ↑ World Health Organization (WHO). «Disease incidence, prevalence and disability» (PDF). The Global Burden of Disease, 2004. [Consulta: 30 gener 2009].
- ↑ Vos, T «Years lived with disability (YLDs) for 1160 sequelae of 289 diseases and injuries 1990–2010: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2010». Lancet, 380, 9859, Dec 15, 2012, pàg. 2163–96. DOI: 10.1016/S0140-6736(12)61729-2. PMID: 23245607.