Amun-her-khepeixef (fill de Ramsès II)
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | segle XIII aC ![]() Memfis (Egipte) ![]() |
Mort | segle XIII aC ![]() |
Sepultura | KV5 ![]() |
Activitat | |
Ocupació | militar ![]() |
Altres | |
Títol | Faraó ![]() |
Família | Dinastia XIX d'Egipte ![]() |
Pares | Ramsès II ![]() ![]() |
Germans | Meritamon Henuttaui Merenptah Meriatum Khaemwese Ramessu Ramsès-Meriamon-Nebueben Pareherwenemef Bintanath Nebttaui ![]() |
Amonherkhepsef (Amon és qui té la mà forta) fou príncep d'Egipte, fill més gran de Ramsès II i de la seva dona principal Nefertari.
Vida
Va néixer abans que el seu pare fos rei i el seu nom abans de ser príncep era Amunherwenemef (Amon és qui té la mà destra).
Fou general en cap i és possible que participés en la batalla de Kadesh (havia de ser molt jove) i a les campanyes posteriors. Dos anys després de Kadesh, Ramsès II va tornar a Canaan amb un exèrcit dividit en dues parts: una dirigida suposadament per Amonherkhepsef, que va dominar les tribus shosu del Negev i la mar Morta i als edomites i es va dirigir a Moab; l'altra part, dirigida pel mateix faraó, va atacar Jerusalem i Jericó i després va entrar també a Moab i es va unir al fill i junts van marxar contra Heshbon i finalment van reconquerir Apa.
Mort
Va morir abans que el seu pare entre els 40 i el 52 anys (probablement sobre els 45, l'any 25è del regnat patern)[1][2] i probablement fou enterrat a la tomba del seu pare, KV5, a la Vall dels Reis.[1] El successor com a hereu fou el seu germà Ramessu.
Entre els artefactes trobats a la tomba hi havia vasos canopis etiquetats amb el nom d'Amonherkhepsef i que contenien òrgans. També s'hi van trobar ossos de quatre homes, inclòs un crani amb una fractura profunda, que es creu que va ser fet per una maça.[3]
Títols
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Ramses_IIs_seger_%C3%B6ver_Chetafolket_och_stormningen_av_Dapur%2C_Nordisk_familjebok.png/220px-Ramses_IIs_seger_%C3%B6ver_Chetafolket_och_stormningen_av_Dapur%2C_Nordisk_familjebok.png)
Entre els seus títols, el de portador del vano de la dreta del rei, hereu i príncep hereu, escrivà reial, generalíssim del rei, fill gran i fill del rei, primer fill del rei, comandant de les tropes del rei, confident eficaç i estimat del rei, cap dels secrets de la casa reial, senyor al càrrec de tota la terra, sem-sacerdot del bon deu, delegat i jutge de les dues terres, controlador de terres llunyanes (molts d'aquest títols resulten l'estela trobada a Qantir o Pi-Ramsès, al delta).[1]
Els títols de confident eficaç i estimat del rei i de comandant de les tropes del rei només se sap que els va portar ell; els altres títols foren portats per altres fills.
Testimonis
Apareix a escenes a Abu Simbel, al temple de Seti I a Abidos, al temple de Der, al de Luxor, al Ramesseum i a Wadi al-Sebua. A algunes escenes d'Abu Simbel i a Beit al-Wadi apareix en actes militars.[4] A Karnak apareix portant presoners junt amb altres germans.
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 Dodson i Hilton, 2004, p. 173.
- ↑ «Ramesses II» (en anglès). Universitat de San Luis. Arxivat de l'original el 2008-07-24. [Consulta: 10 maig 2023].
- ↑ «A pharaoh's firstborn son is resurrected» (en anglès). NBC, 01-12-2004. [Consulta: 10 maig 2023].
- ↑ Kitchen, 1983.
Bibliografia
- Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
- Kitchen, Kenneth A. Pharaoh Triumphant: The Life and Times of Ramesses II, King of Egypt (en anglès). Aris & Phillips, 1983. ISBN 978-0-85668-215-5.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)